Personligt betalningsansvar i aktiebolag
Betänkande 2019/20:CU28
- 1, Förslag, Genomförd
- 2, Beredning, Genomförd
- 3, Debatt, Genomförd
- 4, Beslut, Genomförd
Ärendet är avslutat
- Beslutat
- 14 maj 2020
Utskottens betänkanden
Betänkanden innehåller utskottens förslag till hur riksdagen ska besluta i olika ärenden.
Beslut
Tidsfristerna för personligt betalningsansvar i aktiebolag bör ses över (CU28)
Den pågående spridningen av det nya coronaviruset har resulterat i att både små och stora företag allt oftare får likviditetsproblem. Riksdagen riktade därför ett tillkännagivande, en uppmaning, till regeringen om att göra en översyn med tillfällig inriktning av de tidsfrister i aktiebolagslagen som gäller för personligt betalningsansvar vid kapitalbrist.
De tidsfrister som gäller i dag för åtgärder som ska genomföras vid kapitalbrist kan leda till att bolagsföreträdare väljer att avveckla livskraftiga företag för tidigt av rädsla för att annars drabbas av ett personligt betalningsansvar.
Bakom beslutet om tillkännagivande står ett så kallat utskottsinitiativ. Det betyder att förslaget har väckts i utskottet och inte bygger på en proposition eller en motion.
- Utskottets förslag till beslut
- Bifall till utskottets initiativ till tillkännagivande.
- Riksdagens beslut
- Kammaren biföll utskottets förslag.
Ärendets gång
Förslag, Genomförd
Beredning, Genomförd
Justering: 2020-05-07
Trycklov: 2020-05-08
Betänkande 2019/20:CU28
Alla beredningar i utskottet
Tidsfristerna för personligt betalningsansvar i aktiebolag bör ses över (CU28)
Den pågående spridningen av det nya coronaviruset har resulterat i att både små och stora företag allt oftare får likviditetsproblem. Civilutskottet föreslår därför att riksdagen riktar ett tillkännagivande, en uppmaning, till regeringen om att göra en översyn med tillfällig inriktning av de tidsfrister i aktiebolagslagen som gäller för personligt betalningsansvar vid kapitalbrist.
De tidsfrister som gäller i dag för åtgärder som ska genomföras vid kapitalbrist kan leda till att bolagsföreträdare väljer att avveckla livskraftiga företag för tidigt av rädsla för att annars drabbas av ett personligt betalningsansvar.
Förslaget om tillkännagivandet är ett så kallat utskottsinitiativ. Det betyder att förslaget har väckts i utskottet och inte bygger på en proposition eller en motion.
Debatt, Genomförd
Debatt i kammaren: 2020-05-14
![Stillbild från Debatt om förslag 2019/20:CU28, Personligt betalningsansvar i aktiebolag](/_next/image/?url=%2Fimages%2Ffallback%2Fvideo-thumbnail.jpg&w=4096&q=75)
Debatt om förslag 2019/20:CU28
Webb-tv: Personligt betalningsansvar i aktiebolag
Dokument från debatten
- Torsdag den 14 maj 2020Kammarens föredragningslistor 2019/20:121
- Protokoll 2019/20:121 Torsdagen den 14 majProtokoll 2019/20:121 Personligt betalningsansvar i aktiebolag
Protokoll från debatten
Anf. 1 Leif Nysmed (S)
Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation.
Personligt betalnings-ansvar i aktiebolag
Vi socialdemokrater konstaterar, i likhet med majoriteten, att spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 har fått omfattande konsekvenser för hela vårt samhälle. De ekonomiska följderna är påtagliga för såväl stora som små företag. En rad åtgärder har redan vidtagits av både regering och riksdag för att dämpa de negativa ekonomiska effekterna av den pågående pandemin. Fortsatta lämpliga åtgärder kommer också att behövas framgent.
Frågan om att förlänga tiden till en andra kontrollbalansräkning och att se över det personliga ansvaret i aktiebolag, kopplat till det läge vi i dag befinner oss i, är komplex och svår. Vi kan inte se att en sådan översyn är en lämplig åtgärd i nuläget. Vid en första anblick kan det låta självklart att ge företagare som vill fortsätta driva sitt företag men som fått problem under krisen respit. Men dessvärre är det inte så enkelt.
Som redovisats i betänkandet fyller regleringen i aktiebolagslagen om aktiekapital och det personliga betalningsansvaret för bolagsföreträdare funktionen som borgenärsskydd och som spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande. Regleringen kan också bidra till att motverka ekonomisk brottslighet. Regelverket finns där för såväl gäldenärer som borgenärer. Det handlar lika mycket om att hantera det konkursmässiga företaget som att hantera borgenärernas rättmätiga fodringar.
Genom att man prioriterar det konkursmässiga företaget, vilket tillkännagivandet föreslår, riskerar andra företag att drabbas. Det kan ge oönskade spridningseffekter i andra företag, och det kan sätta normala betalningsrutiner ur spel. Risken för att företag börjar kräva förskotts- och kontantbetalning för att säkra betalningar är stor.
Syftena med regleringen har också framhållits tydligt av de myndigheter som har lämnat upplysningar i ärendet, det vill säga Bolagsverket, Ekobrottsmyndigheten, Skatteverket och Kronofogdemyndigheten. Det har bland annat anförts att kravet på att upprätta en kontrollbalansräkning när det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet kan vara avgörande för att bolagsföreträdare ska ha en realistisk bild av bolagets ekonomiska ställning. En förlängning av tidsfristerna kan enligt myndigheterna leda till att bolagsföreträdare fortsätter att driva en förlustbringande verksamhet alltför länge på borgenärernas bekostnad.
Under processens gång har det framkommit att rättegångar kring just det personliga ansvaret ofta är komplicerade och att beviskraven är höga. Det är alltså inte så att mängder av företagare döms till personligt betalningsansvar, vilket man lätt skulle kunna tro i ljuset av detta ärende.
Herr talman! Slutligen vill jag lyfta fram det faktum att samtliga berörda myndigheter som har varit inblandade i utskottets beredning har varnat för att det här riskerar att ge kriminella personer ökade möjligheter att agera och verka inom företagsvärlden. Riskerna med förslaget är alltså inte fullt ut klarlagda. Därmed riskerar vi att hamna i ett läge som snarare förvärrar situationen, genom att kriminella personer skulle kunna fortsätta driva företag längre än vad som annars vore möjligt.
Vi socialdemokrater utgår från att regeringen kommer att se över dessa risker tills det att en proposition når riksdagen.
Herr talman! Jag vill återigen yrka bifall till vår reservation.
Anf. 2 Carl-Oskar Bohlin (M)
Herr talman! Vi debatterar i dag, liksom vi gör alla andra dagar, en angelägen fråga. Nästan all lagstiftning vi har i Sverige och som vi beslutar om i den här kammaren är avpassad för ett normalläge. Avvägningarna i lagstiftningen, om balansen mellan olika parters intressen, är med andra ord avpassade för en situation då samhället fungerar som normalt.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Personligt betalnings-ansvar i aktiebolag
Det har blivit väldigt tydligt på många områden att vår lagstiftning inte är avpassad för en krissituation, helt enkelt på grund av att det kanske aldrig var tanken med lagstiftningen. Den är anpassad för en normal situation. Men ett sådant tillvägagångssätt vid lagstiftning ställer också oerhörda krav på flexibilitet hos lagstiftaren i en situation som är allt annat än normal.
Sverige och världen befinner sig i kris till följd av en pandemi. Det är viktigt att komma ihåg att det är den utlösande faktorn, herr talman. Den ekonomiska krisen är alltså inte en konsekvens av bristfälliga ekonomiska system. Den är inte sprungen ur det finansiella systemet. Den är inte sprungen ur problem på det associationsrättsliga området. Den är sprungen ur en pandemi, som har slagit mot världen som en naturkatastrof och därför bör betraktas som en sådan.
Herr talman! Det är vårt ansvar som lagstiftare att försöka justera och anpassa den lagstiftning som nu kan utgöra ett hinder, så att vi med så små skadeverkningar som möjligt kan ta oss igenom den kris vi befinner oss mitt i. Ett exempel är att se till att det ekonomiska systemet fungerar.
Vi har i dag en mängd företag som kämpar för sin överlevnad. Deras existens är viktig, inte bara här och nu för alla dem som får sitt levebröd genom de arbetstillfällen företagen skapar. Den är också viktig för Sverige i ett senare perspektiv, när viruset är bekämpat och Sverige ska komma tillbaka på fötter.
Vi moderater har frågat oss om det finns någonting vi kan göra på det associationsrättsliga området, även om det är en liten pusselbit i ett mycket stort pussel som behöver läggas. Finns det någonting vi kan göra för att minska antalet onödiga konkurser? Kan vi skruva på lagstiftningen så att företag inte i onödan tvingas i konkurs på grund av ett regelverk som, som sagt, är avpassat för en normalsituation och inte för en krissituation?
Vi gör bedömningen att det finns ett antal sådana faktorer. Därför har vi lagt fram ett utskottsinitiativ som delvis behandlas i skatteutskottet; det handlar bland annat om hur staten som borgenär ska bete sig och driva fordringar. Det handlar också om den del som utskottet diskuterar här i kammaren i dag. Det handlar om reglerna som kringgärdar det personliga betalningsansvaret som kan uppkomma för bolagsföreträdare enligt aktiebolagslagen.
Vi menar att den här regleringen inte är avpassad för den situation Sverige nu befinner sig i. Det är en ganska snäv tillämpning av när man måste upprätta den första kontrollbalansräkningen, och man har en kort tidsfrist på sig för återställning i den ekonomiska knipa man som företagare har hamnat i.
Herr talman! Jag tycker att det är beklämmande att lyssna på Socialdemokraterna i talarstolen i dag, för det framgår så tydligt att de i grunden misstror dem som driver företag. Företagande kan enligt Socialdemokraterna leda till ökad brottslighet och att man inte kan beivra brott på ett effektivt sätt. Inställningen är att det är anomalin, nämligen de företagare som inte sköter sig, som ska sätta normen för helhetsregleringen. Det är en märklig ansats och ett märkligt sätt att se på företag, företagande och företagare. Detta beklagar jag, herr talman.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Personligt betalnings-ansvar i aktiebolag
Genom att ge mer respit och ge en längre tidsfrist till dess att man måste upprätta den andra kontrollbalansräkningen ger vi fler företag förutsättningar att överleva krisen. Återigen, herr talman: Kom ihåg vad det är som har skapat krisen! Det är ett virus. Det är en pandemi. I de allra flesta bolag finns det inte strukturella problem. Det är inte så att vi skapar konstgjord andning för att hålla liv i bolag som ändå inte skulle vara livskraftiga. Nej, det här är ett försök att hjälpa företag att ta sig igenom den naturkatastrof som är skapad av ett virus. Detta måste man bära med sig. Men i stället för att anamma detta faktum står en socialdemokrati och - i det här fallet - en vänsterminoritet och griper efter halmstrån för att hitta skäl att säga nej till att göra det enklare för företag att överleva och övervintra krisen.
Herr talman! Jag är mycket glad att en majoritet i denna riksdag kör över regeringsunderlaget och tillkännager detta för regeringen. Det tål att från denna talarstol upprepa att regeringen måste återkomma skyndsamt. Vi kommer naturligtvis inte att se mellan fingrarna utan se till att det sker, för de här åtgärderna måste vidtas nu.
Med detta, herr talman, skulle jag vilja yrka bifall till förslaget i betänkandet och till det utskottsinitiativ som har vunnit en majoritet i riksdagens civilutskott.
(Applåder)
Anf. 3 Leif Nysmed (S)
Herr talman! Jag noterar att Carl-Oskar Bohlin hänger upp sig på de risker som både vi och myndigheterna lyfter fram och tillskriver oss socialdemokrater dessa åsikter. Vi lyssnar på de experter som yttrar sig i olika frågor och tar till oss vad de säger. Det gör vi i andra frågor också. Vi kan faktiskt ändra åsikt, vilket vi återkommer till i andra ärenden framöver. När myndigheter lyfter fram risker med sådana här förslag tycker jag att det känns lite märkligt att tillskriva oss i Socialdemokraterna dessa uppfattningar och säga att vi är emot företagare.
Jag tycker att jag var ganska tydlig i mitt inledande anförande. Det handlar inte bara om att vi ser till de bolag som har hamnat i kris just nu, utan företag kan drabbas ytterligare om man fortsätter med det här. Det handlar också om de borgenärer som finns. Detta öppnar upp för olika möjligheter att begära pengar i förskott och andra betalningsdelar. Det kan vara fråga om att säkra tillgångar som andra borgenärer har. Det här kan öppna upp marknader som kanske inte är önskvärda.
Det handlar inte om att vi skulle vara emot de företag som drivs, utan snarare om att vi ser riskerna för många andra företag runt omkring. Det är spridningseffekten för andra borgenärer som vi är oroliga för. Du kan inte komma och påstå att vi är företagsfientliga, Carl-Oskar Bohlin. Snarare skulle jag vilja säga att vi är väldigt företagsvänliga när vi försöker se helheten i problematiken.
Vad gäller de företag som nu riskerar att gå omkull på något sätt av någon anledning kanske det är andra ekonomiska incitament vi ska försöka hjälpa dem med. Det gäller att se till att det finns en efterfrågan på deras varor och tjänster. Tycker Carl-Oskar Bohlin att det resonemanget är konstigt?
Anf. 4 Carl-Oskar Bohlin (M)
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Personligt betalnings-ansvar i aktiebolag
Herr talman! Det blir för mig tydligt att Leif Nysmed aldrig har ställt sig frågan vad som händer om regering och lagstiftare genom att inte se till att anpassa lagstiftningen till den krissituation vi befinner oss i och genom att lägga sten på bördan i denna kris är de som driver underleverantörer och andra i konkurs. Hur är borgenärerna hjälpta av det?
Min kritik mot det som Leif Nysmed anförde var att Socialdemokraterna återigen har misslyckats i intresseavvägningen. Det är klart att det finns risker med all slags lagstiftning, men man måste vikta dem mot de potentiella fördelarna. I det här fallet, herr talman, är fördelen att vi ger respit under krisen.
Jag vågar påstå att alla seriösa borgenärer under denna kris har ett intresse av att deras affärspartner klarar av att ta sig igenom och ta sig ut på andra sidan. Jag tror att det finns väldigt få borgenärer som ser ett egenvärde i att driva underleverantörer och affärspartner i konkurs genom att stenhårt driva fordringar.
Vi har en situation där lagstiftningen riskerar att göra styrelseledamöter personligt betalningsansvariga. Det vi nu tydligt ser är att konkursansökningarna ökar - under april månad med 200-300 procent. Det, Leif Nysmed, är en effekt av att de som driver företag i det här landet helt enkelt inte vågar försöka ta sig igenom krisen av den enkla anledningen att de riskerar att bli personligt betalningsansvariga. Det, Leif Nysmed, vägrar ni att göra någonting åt. Men det, Leif Nysmed, har en majoritet i riksdagen nu sett till att vi kommer att göra någonting åt.
Anf. 5 Leif Nysmed (S)
Herr talman! Carl-Oskar Bohlin uttalade mitt namn många gånger, så nu borde de flesta i alla fall veta vad jag heter.
Jag tycker att debatten blir lite tramsig när vi håller på så här. Vi resonerar och försöker komma fram till bra lösningar. Mitt och vårt synsätt är att det är efterfrågan på varor och tjänster hos de här företagarna som har minskat. Det är därför de har problem som gör att en hel del går i konkurs. Det är också därför vi måste jobba just med efterfrågesidan. Man ska inte under en längre period fortsätta att driva företag med bristande betalningsförmåga, för då riskerar man i slutändan att knuffa problemen framför sig. Jag ser gärna diskussioner om hur vi stimulerar efterfrågan på varor och tjänster för att rädda svenska företag och svenska arbetstillfällen. Jag tror att jag stannar där, för annars riskerar det här att bara bli politiskt käbbel. Men detta är min ståndpunkt.
Sist av allt vill jag tillägga att vi lyssnar på expertmyndigheterna och tar till oss de riskanalyser som de lämnar till oss. Jag tycker att det är en viktig sak att göra.
Anf. 6 Carl-Oskar Bohlin (M)
Herr talman! Problemet är ju att efterfrågan är strypt till följd av att världen försöker bekämpa ett virus. Efterfrågan är strypt till följd av myndighetsbeslut och politiska beslut för att minska smittspridning. De besluten är i sig rimliga, men då måste politiken med andra handen hjälpa dem som drabbas av besluten i stället för att säga: Nej, vi är inte beredda att göra någonting. Annars kommer krisen att bli djupare, och fler företag kommer att gå i konkurs. När viruset är bekämpat, när allting vänder, kommer vi i så fall att stå i en situation där många verksamheter har gått omkull. Att återstarta verksamheterna kommer att bli mycket svårare. Vår återhämning kommer att ta mycket längre tid. Det är problematiskt för jobben och för hela det svenska samhället. Jag tycker att det är en orättvis syn gentemot alla dem som har att driva företag i denna mycket svåra situation.
Anf. 7 Larry Söder (KD)
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Personligt betalnings-ansvar i aktiebolag
Herr talman! Personligt betalningsansvar i aktiebolag är inte en rubrik som leder till att de stora massorna samlar sig vid tv-apparaterna. Ändå är detta ärende väldigt viktigt.
Min uppfattning är att vi inte har för många entreprenörer i Sverige, utan för få. Men man kan få intrycket att vi som riksdag och nation har inställningen att entreprenörer och framtida företagare alltid kommer att finnas, alldeles oavsett vilka risker vi säger att de ska ta och vilka skatter och pålagor vi än lägger på dem.
Min uppfattning är att våra beslut, vår tilltro till entreprenörer och vår inställning har en avgörande betydelse för hur många företag vi kommer att ha i framtiden. Under den rådande coronakrisen kommer antalet konkurser och rekonstruktioner att öka. Utifrån den situationen och detta faktum är frågan om det personliga betalningsansvaret oerhört viktig.
En situation har uppstått som ingen företagare kunde planera eller ta höjd för, skulle jag vilja påstå. Det är ingen liten dipp i efterfrågan, utan över en natt försvann hela underlaget för att bedriva verksamhet. Om det händer en dag eller en vecka kan man givetvis anse att ett företag borde vara motståndskraftigt mot en sådan dipp. Men nu är vi snart inne på två månader, och något slut ser vi fortfarande inte.
Vi som nation har ett ansvar att se långsiktigt och inte kortsiktigt. Lägg därtill att riksdagen har beslutat att aktiekapitalet kan vara så lågt som 25 000 kronor i ett aktiebolag. Eftersom man ska göra en kontrollbalansräkning när halva kapitalet är förbrukat inser de flesta att marginalerna är väldigt små i de flesta bolag. Många mindre bolag där ägaren kanske är den enda anställda har dessutom väldigt sällan en förmåga att lägga undan några större buffertar.
Man kan vid första anblicken tycka att den som är ansvarig i ett bolag på något sätt bör ha ett ansvar att stå för kostnader om man inte vidtar de åtgärder som ett bolag i ekonomisk kris är ålagt. Den som är företrädare för ett aktiebolag måste tillse detta.
Men företrädaransvaret är inte bara att företrädare i ett bolag ska stå för de skatter och avgifter som förfallit. Det är även att dessa skatter och avgifter går före i kön i förhållande till andra fordringsägare.
Personligt betalnings-ansvar i aktiebolag
Det betyder att den som har mest att vinna för minst insats, det vill säga staten, anser sig stå före i kön att få sina pengar mot övriga som kan ha förlorat pengar, det vill säga leverantörerna.
I en tid som nu med corona kan många inse att om staten går före andra fordringsägare är sannolikheten stor att andra leverantörer som får utebliven intäkt även de går i konkurs. Dominoeffekten är tydlig. Den gör att vi bör fundera på mer än en gång vad vi har för åtgärder att ta till för att hjälpa företagaren att inte i onödan försätta ett bolag i konkurs.
Företrädaransvaret ska användas för den företrädare i bolaget som har varit grovt oaktsam, eller på enkel svenska varit slarvig eller glidit på sanningen om bolagets status. Tyvärr används företrädaransvaret som ett slentrianmässigt beslut för att man för alla skatter som faller under möjligheten ska kunna utkräva personligt företrädaransvar. Några enskilda bedömningar gör man inte på det sättet att man gör en bedömning av grov oaktsamhet. Likheten är tydlig, alla åker på ansvaret oavsett.
Den situation som många företagare kommer att hamna i är, när det ser ut som det gör, att besluta om de ska driva vidare sitt bolag eller inte. Många kommer att välja att försöka driva sina bolag vidare i hopp och tro om att det snabbt vänder igen och återgår till det normala.
Det är då det beslutet vi föreslår i dag är viktigt. Man får längre tid på sig att uppvisa positiva resultat i siffrorna för bolaget och behöver inte försätta långsiktigt bärkraftiga bolag i konkurs för det som händer just nu.
Vi kristdemokrater anser att dagens tillkännagivande är både bra och nödvändigt. Men det är även en signal om att riksdagen har förståelse för situationen. Riksdagen behöver entreprenörer även efter coronakrisen. Riksdagen anser att allt ansvar inte kan läggas på den enskilde entreprenören utan att det beror på de omständigheter vi nu går igenom. De är mer långvariga, djupare och svårare än någon kunde föreställa sig innan denna situation. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Överläggningen var härmed avslutad.
(Beslut fattades under § 11.)
Fler tillfälliga åtgärder för att underlätta genomförandet av bolags- och förenings-stämmor
Beslut, Genomförd
Protokoll med beslut
- Protokoll 2019/20:121 Torsdagen den 14 majProtokoll 2019/20:121 Personligt betalningsansvar i aktiebolag
Riksdagsskrivelse
Förslagspunkter och beslut i kammaren
Personligt betalningsansvar i aktiebolag
Kammaren biföll utskottets förslag
Beslut:
Kammaren biföll utskottets förslag
Utskottets förslag:
Riksdagen ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av reglerna om personligt betalningsansvar för bolagsföreträdare i aktiebolag och tillkännager detta för regeringen.- Reservation 1 (S, V, MP)
Ledamöternas rösterOmröstning i sakfråganUtskottets förslag mot reservation 1 (S, V, MP) Parti Ja Nej Avstående Frånvarande S 0 16 0 84 M 11 0 0 59 SD 10 0 0 52 C 5 0 0 26 V 0 4 0 23 KD 3 0 0 19 L 3 0 0 16 MP 0 3 0 13 - 0 0 0 2 Totalt 32 23 0 294