Kalk- och cementproduktion på Gotland
Skriftlig fråga 2015/16:859 av Anders Åkesson (C)
Frågan är besvarad
Händelser
- Fördröjd
- Ärendet var fördröjt
- Inlämnad
- 2016-02-24
- Överlämnad
- 2016-02-25
- Anmäld
- 2016-02-26
- Sista svarsdatum
- 2016-03-02
- Svarsdatum
- 2016-03-14
- Besvarad
- 2016-03-14
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Närings- och innovationsminister Mikael Damberg (S)
I augusti 2015 fattade regeringen beslut att utvidga de så kallade Natura 2000-områdena på norra Gotland. Trots att detta mött omfattande kritik från såväl fackförbund och markägare som svensk stålindustri, som är beroende av råvaran, samt en enig regionstyrelse på Gotland valde regeringen att i praktiken förbjuda kalkbrytning i stora delar av norra Gotland. Detta till priset av högre kostnader för svensk industri, förlorade jobb, ökad miljöpåverkan när brytning flyttar till andra delar av världen och dessutom hotande skadeståndskrav i mångmiljardklassen.
I samband med beslutet uttalade dock regeringen också: För Gotlands räkning gör vi bedömningen att ytterligare åtgärder som berör större områden inte kommer att behövas för att följa Sveriges förpliktelser. I samband med att regeringens så kallade nyindustrialiseringsstrategi presenterades sa näringsministern bland annat att den syftar till att stärka industrins konkurrenskraft och göra investeringar i svensk industri mer attraktiva. Jag utgår från att detta omfattar all industri, även kalk- och stenindustrin på Gotland.
Trots regeringens konstaterande i samband med beslutet, och trots regeringens påstådda ambition att stärka svensk industri, presenterade länsstyrelsen på Gotland nyligen ytterligare förslag på utökade områden som ska undantas från framtida kalkbrytning. Detta innebär ett allvarligt hot mot den industri som i dag finns på Gotland. Givet regeringens hantering av den tidigare processen och den brist på hänsyn som togs till de långsiktiga förutsättningarna för kalkindustrin är det inte förvånande att länsstyrelsens nya planer väcker stor oro inte minst på Gotland. Kalk- och cementindustrin på norra Gotland står för 75 procent den svenska produktionen. Tvingas den upphöra, på grund av att regeringen fattar beslut om ännu fler Natura 2000-områden, kommer dock inte behovet av kalk och cement att upphöra utan ersättas av import. Cementas anläggning i Slite utsågs nyligen till den mest klimateffektiva i världen. Ökad import av cement skulle alltså leda till ökade utsläpp av växthusgaser, samtidigt som priset på en viktig komponent i bostadsbyggandet ökar, konkurrenskraften sänks och jobb och utveckling på norra Gotland hotas.
Därför vill jag fråga närings- och innovationsministern följande:
Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkra tillgången till råvara och de långsiktiga förutsättningarna för en fortsatt kalk- och cementproduktion på norra Gotland?
Svar på skriftlig fråga 2015/16:859 besvarad av Närings- och innovationsminister Mikael Damberg (S)
2016-03-11 | N2016/01634/FÖF | |
Näringsdepartementet |
Till riksdagen
Svar på fråga 2015/16:859 av Anders Åkesson (C) Kalk- och cementproduktion på Gotland
Anders Åkesson har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra tillgången till råvara och de långsiktiga förutsättningarna för en fortsatt kalk- och cementproduktion på norra Gotland.
Området kring Bästeträsk på norra Gotland är ett världsunikt och omistligt naturområde. Regeringen har med sitt beslut om att utse ett antal naturskyddsområden visat att regeringen tar skyddet av Sveriges natur på stort allvar.
Jag är samtidigt medveten om att fjolårets beslut ändrar förutsättningarna för framtida kalkbrytning i Bästeträsk. Nuvarande och planerad kalkbrytning i övrigt på Gotland påverkas inte av beslutet. Som regeringen kommunicerade redan i somras är vår uppfattning att för Gotlands räkning gör vi bedömningen att ytterligare åtgärder som berör större områden inte kommer att behövas för att följa Sveriges förpliktelser enligt EU:s art- och habitatdirektiv.
Regeringen anser också att det är viktigt att Gotland fortsatt har en livskraftig och hållbar industri och näringsliv samt goda förutsättningar för jobb. Regeringen har aviserat en kraftfull satsning om 100 miljoner på att stärka företag och företagande på Gotland. En särskild kontaktperson är utsedd som har regeringens uppdrag att ta fram förslag för att stärka näringslivet i regionen. Uppdraget genomförs i bred samverkan och dialog med företrädare för näringsliv, offentlighet och det civila samhället på Gotland. I mitten av juni kommer en rapport med förslag på konkreta insatser att lämnas till Regeringskansliet för vidare hantering. Dessutom har Naturvårdsverket och Havs- och vattenmyndigheten i år fördelat totalt 72 miljoner kr till Gotlands län för skydd och skötsel av värdefulla områden, friluftslivsinsatser samt åtgärder för havs- och vattenmiljön. Insatserna stärker det lokala näringslivet och skapar sysselsättning.
Stockholm den 14 mars
Mikael Damberg
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.