Sjukersättning
Skriftlig fråga 2015/16:940 av Lars-Arne Staxäng (M)
Frågan är inlämnad
Händelser
- Inlämnad
- 2016-03-08
- Överlämnad
- 2016-03-08
- Anmäld
- 2016-03-09
- Sista svarsdatum
- 2016-03-16
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Socialförsäkringsminister Annika Strandhäll (S)
Man kan få sjukersättning på hel- eller deltid från 30 års ålder. I beslut från Försäkringskassan bedöms om personen inte kommer att kunna arbeta mer på den del som ger ersättning från sjukersättning. I de flesta fall så finns det enligt läkarintyg och annan bedömning ingen förmåga att arbeta över huvud taget. Men om Försäkringskassan bedömer att det till exempel finns arbetsförmåga till viss del så kommer saken i ett annat läge. Så länge som personen i fråga kan arbeta enligt Försäkringskassans bedömning samt få sjukersättning så är allt frid och fröjd. Till exempel 50 procent arbete och 50 procent sjukersättning.
Den dagen patienten inte kan arbeta över huvud taget, så hamnar personen dessvärre i en olycklig situation. De ytterligare 50 procenten sjukersättning baseras nämligen på hur situationen och lönen såg ut när sjukersättningen första gången beslutades. Det betyder att de 50 procent man kanske jobbat i 20 år inte får något genomslag som underlag för resterande sjukersättning. Detta är ologiskt, då alla andra socialförsäkringssystem som exempelvis pensionen baseras på är hur stor den sammanlagda inkomsten varit under livet. Personen i fråga riskerar därför till och med en sämre ersättning än om den fått 100 procent sjukersättning från början. Detta går ju på alla sätt emot arbetslinjen eftersom det inte gynnar den grupp av människor som har möjlighet att arbeta partiellt.
Men anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister Annika Strandhäll:
Är denna fråga känd för socialförsäkringsministern och avser socialförsäkringsministern att komma med något förslag till förbättring och förändring?
Svar på skriftlig fråga 2015/16:940 besvarad av Socialförsäkringsminister Annika Strandhäll (S)
Dnr S2016/01838/SF | ||
Socialdepartementet |
Socialförsäkringsministern |
Till riksdagen
Svar på fråga 2015/16:940 av Lars-Arne Staxäng (M) Sjukersättning
Lars-Arne Staxäng har frågat mig om jag avser att komma med något förslag till förbättring och förändring gällande beräkning av sjukersättning.
Sjukersättning beräknas utifrån en så kallad antagandeinkomst. De arbetsinkomster som en person haft under tid med sjukersättning på deltid påverkar inte hur hög sjukersättningen blir om graden av sjukersättningen senare ändras. Även om en försäkrad går från sjukersättning på deltid till sjukersättning på heltid används den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten.
Det är dock inte alltid till den försäkrades nackdel att den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten ligger till grund för sjukersättningen även när graden av sjukersättning ökar. En ändring av regelverket så att en ny antagandeinkomst i stället fastställs i samband med att ersättningsgraden ändras, kan både ge lägre och högre ersättning jämfört med nuvarande regelverk. Det beror på förhållandena i det enskilda fallet. Enligt en rapport från Försäkringskassans 2012 (dnr 5544-2012) skulle nästan hälften (48 procent) få lägre eller samma ersättningsnivå om en ny beräkning skulle ha gjorts av antagandeinkomsten.
Nuvarande regelverk har utan tvivel nackdelar för vissa personer som arbetar deltid och har sjukersättning på deltid. Samtidigt är det inte självklart hur systemet kan förändras utan att skapa nya nackdelar. Regeringen vill kontinuerligt utveckla sjukförsäkringen för att öka den trygghet som den kan ge personer som genom sjukdom förhindras att arbeta. För närvarande är det inte aktuellt med någon förändring av hur sjukersättning beräknas.
Stockholm den 16 mars 2016
Annika Strandhäll
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.