Särskilda åtgärder efter terrordådet
Skriftlig fråga 2016/17:1230 av Fredrik Eriksson (SD)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2017-04-11
- Överlämnad
- 2017-04-13
- Anmäld
- 2017-04-18
- Svarsdatum
- 2017-04-26
- Sista svarsdatum
- 2017-04-26
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Justitie- och migrationsminister Morgan Johansson (S)
Trots otaliga varningar under många år för att terrorattacker kan och förmodligen kommer att inträffa även i Sverige verkar inte regeringen ha tagit detta på fullt allvar, förrän nu när det i många avseenden redan är för sent. Man har regelbundet och konsekvent röstat ned förslag efter förslag från Sverigedemokraterna, som om de hade genomförts sannolikt hade kunnat förhindra den tragedi som nu inträffade. När vidare polisen för några år sedan genomförde inre utlänningskontroller inom det så kallade REVA-projektet fick detta mycket skarp kritik från bland annat MP, vilka nu sitter i regering. Samtidigt menade också innevarande regerings justitie- och migrationsminister Morgan Johansson att polisen borde prioritera ned avvisningar.
Likaså har såväl tidigare som nuvarande nationella samordnare mot våldsbejakande extremism uppvisat en häpnadsväckande aningslöshet. Den för tillfället förordnade stod senast nu i helgen i SVT och lyckades knappt svara på en enda konkret fråga under de sju minuter som intervjun pågick. Detta är nästan lika beklämmande som regeringens sentida uppvaknande, till synes under galgen.
Men då detta fasansfulla illdåd likväl har inträffat, på grund av terroristens onda uppsåt men tyvärr även på grund av regeringens flathet och aktiva motstånd mot verkningsfulla preventiva åtgärder, uppstår onekligen väldigt många frågeställningar. Några kommer att ta lång tid och kräva stor politisk enighet för att adressera och åtgärda på ett adekvat sätt. Men en fråga där regeringen inte bara torde kunna utan nästan förväntas agera tämligen omgående på egen hand rör vilket stöd man har för avsikt att bistå de drabbade med. Det sista den som antingen själv har skadats i attacken eller behövt se någon närstående fara illa är att nu behöva stöta på något byråkratiskt krångel, negativa ekonomiska konsekvenser eller dylikt.
Så min fråga till justitie- och migrationsminister Morgan Johansson blir:
Har ministern och regeringen för avsikt att vidta några särskilda åtgärder för att stödja och hjälpa dem som på ett eller annat sätt har drabbats av terrorangreppet den 7 april, och i så fall vilka drabbade och med vilka åtgärder?
Svar på skriftlig fråga 2016/17:1230 besvarad av Justitie- och migrationsminister Morgan Johansson (S)
Ju2017/03596/POL | ||
Justitiedepartementet |
Justitie- och migrationsministern |
Till riksdagen
Svar på fråga 2016/17:1230 av Fredrik Eriksson (SD) Särskilda åtgärder efter terrordådet
Fredrik Eriksson har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att vidta några särskilda åtgärder för att stödja och hjälpa dem som på ett eller annat sätt har drabbats av terrordådet den 7 april.
Att bekämpa terrorism är en högt prioriterad fråga för regeringen. Utgångspunkten för arbetet är den nationella strategi mot terrorism som regeringen antog 2015. På regeringens initiativ har också lagstiftningen skärpts och ett särskilt straffansvar för terrorismresor och mottagande av terrorismutbildning införts. I budgetpropositionen för 2017 har regeringen föreslagit att Polismyndigheten och Säkerhetspolisen tillförs drygt 2,7 miljarder kronor under perioden 2017–2020 för att bland annat ges möjlighet att intensifiera arbetet mot terrorism och öka sina personella resurser. Regeringen har även föreslagit att Polismyndigheten tillförs ytterligare 700 miljoner kr innevarande år.
Det är av största vikt att de personer som har drabbats av ett terroristdåd får det stöd och hjälp som de är i behov av. När det gäller akuta behov i omedelbar anslutning till ett dåd är det hälso- och sjukvården som ansvarar för dessa. Därutöver har kommunernas socialtjänster ett övergripande ansvar för att den som utsätts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. Den som har utsatts för ett brott kan också begära skadestånd. I det fall en gärningsperson inte kan betala skadeståndet och det inte heller finns någon försäkring som täcker hela skadan, kan den som drabbats av brottet eller anhöriga till denne ha rätt till ersättning från staten.
Det har också nyligen antagits ett direktiv om bekämpande av terrorism inom EU som kommer att innebära att det straffbara området utvidgas i flera avseenden, t.ex. när det gäller terrorismutbildning, terrorismresor och terrorismfinansiering. Direktivet innehåller även bestämmelser om skydd av, stöd till och rättigheter för offer för terrorism. Enligt direktivet ska offer för terrorism ha rätt till kostnadsfritt psykologiskt stöd omedelbart efter en terroristattack och så länge det är nödvändigt. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna i september 2018.
Att förbättra stödet till brottsoffer är en prioriterad fråga för regeringen. Den som har drabbats av brott ska utöver stödåtgärder också få adekvat information och ett gott bemötande. Regeringen har vidtagit flera åtgärder som innebär kraftigt stärkta resurser till Brottsofferjouren Sverige och de ideella brottsofferjourerna.
Stockholm den 25 april 2017
Morgan Johansson
Intressenter
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.