Sveriges engagemang för Jurij Dimitrijev
Skriftlig fråga 2017/18:239 av Jonas Sjöstedt (V)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2017-11-08
- Överlämnad
- 2017-11-09
- Anmäld
- 2017-11-10
- Svarsdatum
- 2017-11-22
- Sista svarsdatum
- 2017-11-22
- Besvarad
- 2017-11-22
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Utrikesminister Margot Wallström (S)
Den ryske historikern, forskaren och MR-aktivisten Jurij Dmitrijev har under 30 års tid kartlagt offren för Stalins terror i Karelen. Han har bland annat lokaliserat två stora massgravar i Sandarmoch och Krasnyj Bor. Genom Dmitrijevs ideella arbete har oräkneliga människoöden av olika nationaliteter kunnat klarläggas. Många svenska familjer har genom hans verksamhet fått klarhet i försvunna släktingars öden.
Tidigare efterforskningar har lett till felaktiga besked om svenskars försvinnanden. Dmitrijevs studier i ryska arkiv och massgravar visar att de avrättades under Stalintiden. Sammantaget har han tagit fram tusentals bortglömda mördade ur anonymiteten, däribland runt 50 svenskar.
Dmitrijev har under ett tjugotal år varit verksam i den ansedda MR-organisation Memorial, som jobbar med forskning kring och publicering av material om Sovjetunionens totalitära historia samt med att övervaka mänskliga rättigheter i dagens Ryssland och i före detta Sovjetstater. Verksamheten som inleddes på 1990-talet har sedan några år tillbaka mött kraftigt motstånd från myndigheterna. Nyligen stämplades Memorial som utländsk agent och fördes upp på en lista tillsammans med 145 andra organisationer vars verksamhet hotas av den ryska regimen.
På senare år har myndigheterna även motarbetat Dmitrijev. Hans familj har trakasserats med hotfulla anonyma telefonsamtal och hans hem har utsatts för inbrott. Trots det fortsatte han sitt arbete. Den 16 december 2016 arresterades Dmitrijev, formellt anklagad för spridande av barnpornografi baserat på en bild av hans elvaåriga adoptivdotter i badet tillsammans med ett av hans barnbarn. Flera experter bedömer anklagelsen som helt politiskt motiverad. Han hotas av 15 års arbetsläger.
Dmitrijev har fått stöd av bland andra Memorials chef Arsenij Roginskij, kulturpersonligheter, vetenskapsmän och journalister. Sverige har både intresse av att det viktiga arbete som Jurij Dmitrijev bedriver kan fortgå och av att Ryssland upphör med att trakassera och inskränka friheten för människorättsorganisationer. Vägen mot ett mer demokratiskt och öppet Ryssland är beroende av ett starkt civilsamhälle.
Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister Margot Wallström:
Avser ministern att ta några initiativ för att verka för att Jurij Dmitrijev får en rättvis prövning och för att Ryssland ska sluta inskränka organisationsfriheten?
Svar på skriftlig fråga 2017/18:239 besvarad av Utrikesminister Margot Wallström (S)
| ||
Utrikesdepartementet |
Utrikesministern |
Till riksdagen
Svar på fråga 2017/18:239 av Jonas Sjöstedt (V) Sveriges engagemang för Jurij Dimitrijev
Jonas Sjöstedt har frågat mig om jag avser att ta några initiativ dels för att Ryssland ska sluta inskränka organisationsfriheten, mot bakgrund av bland annat lagstiftning om ’utländska agenter’, dels för att verka för att den arresterade ryske historikern och MR-aktivisten Jurij Dimitrijev får en rättvis prövning.
Som Jonas Sjöstedt skriver i sin fråga är ett starkt ryskt civilsamhälle avgörande för ett på sikt mer demokratiskt och öppet Ryssland.
Sverige ger omfattande bidrag till civilsamhällesorganisationer i Ryssland som arbetar med mänskliga rättigheter och demokratistöd. Sverige bedriver i detta avseende ett långsiktigt arbete.
Sverige stödjer därtill aktivt utbytet mellan de svenska och ryska civilsamhällena, liksom mellan kulturutövare. Sådana utbyten är viktiga för att stödja en demokratisk utveckling och bidra till ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta är också något vi vill utveckla.
Den 18–19 oktober i år besökte jag Archangelsk i samband med att Sverige tog över ordförandeskapet i Barentsrådet från Ryssland. Under mitt besök samtalade jag med företrädare för civilsamhället, bland annat just från organisationen Memorial, där Jurij Dimitrijev varit verksam. Företrädaren beskrev de svårigheter som Memorial mött mot bakgrund av bland annat lagstiftningen om ’utländska agenter’. Jag träffade även Rysslands utrikesminister Sergej Lavrov och tog upp problemen med denna lag, och konstaterade att den bland annat hämmar mellanfolkliga kontakter.
Just mellanfolkliga kontakter är en prioritering för det svenska ordförandeskapet i Barentsrådet. I och med att samarbetet med Ryssland inom Barentsrådet bedrivs i en positiv anda hoppas jag att vi också ska kunna nå konkreta framsteg.
Sverige följer särskilt viktiga rättsprocesser med bäring på rättighetsfrågor i Ryssland. Som ett exempel kan nämnas att svenska diplomater på plats i Ryssland bevakade rättegången mot Jurij Dimitrijev i juni i år.
Jag kan försäkra Jonas Sjöstedt om att regeringen kommer att fortsätta att konsekvent ta upp frågan om mänskliga rättigheter i kontakter med ryska företrädare. Respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i Ryssland granskas också regelbundet genom Utrikesdepartemetets landrapporter.
Stockholm den 17 november 2017
Margot Wallström
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.