En nationell hågkomstdag till minne av folkmordet i Srebrenica
Skriftlig fråga 2019/20:1743 av Fredrik Malm (L)
Frågan är besvarad
Händelser
- Fördröjd
- Ärendet var fördröjt
- Inlämnad
- 2020-07-06
- Överlämnad
- 2020-07-07
- Sista svarsdatum
- 2020-07-21
- Svarsdatum
- 2020-07-24
- Besvarad
- 2020-07-24
- Anmäld
- 2020-08-20
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsminister Stefan Löfven (S)
I juli 2020 är det 25 år sedan folkmordet i Srebrenica, där mer än 8 000 muslimska män och pojkar under några dagar mördades av bosnienserbiska styrkor på order av general Ratko Mladić och av paramilitära enheter, bland annat serbiska irreguljära polisenheter. Jämte massmordet tvångsdeporterades nästan 25 000 kvinnor, barn och äldre. Ett stort antal kvinnor våldtogs.
Detta är den värsta krigsförbrytelse som har ägt rum i Europa sedan andra världskrigets slut. Tragedin i Srebrenica, som inträffade trots att staden av FN:s säkerhetsråd hade förklarats som skyddad zon, har av Internationella krigsförbrytartribunalen för det forna Jugoslavien förklarats som folkmord.
Ingen verklig fred kan skapas utan rättvisa. Arbetet med att spåra förövare av folkmord och grova krigsförbrytelser och ställa dem inför rätta måste ständigt fortsätta, även när lång tid förflutit efter brotten. Likaså krävs ett aktivt hågkomstarbete. Det är det bästa sättet att hedra minnet av massakrernas offer och bidra till försoning samtidigt som ett tydligt budskap ges till kommande generationer.
Ett stort antal svenskar har rötter i Bosnien eller andra delar av det före detta Jugoslavien. Många av dem bär själva på smärtsamma minnen av förföljelse och krig.
Den 11 juli inträffar minnesdagen av folkmordet i Srebrenica och Potočari, vilket kommer att uppmärksammas i såväl Bosnien som internationellt. Europaparlamentet har utropat den 11 juli till den dag då vi i EU minns offren för folkmordet i Srebrenica. Detta är ett gemensamt ansvar för oss alla.
Med anledning av detta vill jag fråga statsminister Stefan Löfven:
Vilka initiativ är statsministern och regeringen beredda att ta för att långsiktigt hålla minnet av folkmordet i Srebrenica levande i Sverige, till exempel genom att göra den 11 juli till en nationell hågkomstdag?
Svar på skriftlig fråga 2019/20:1743 besvarad av Utrikesminister Ann Linde (S)
Utrikesdepartementet
Utrikesministern
Till riksdagen
Svar på fråga 2019/20:1743 av Fredrik Malm (L)
En nationell hågkomstdag till minne av folkmordet i
Srebrenica
Fredrik Malm har frågat statsminister Stefan Löfven om vilka initiativ som regeringen tar för att hålla minnet av folkmordet i Srebrenica vid liv i Sverige, exempelvis genom att göra 11 juli till en nationell hågkomstdag. Frågan har överlämnats till mig.
Folkmordet i Srebrenica 1995 får aldrig glömmas bort eller förminskas. Det är, såsom Fredrik Malm skriver, viktigt med ett aktivt hågkomstarbete för att hedra offren, bidra till försoning samt ge ett tydligt budskap till kommande generationer.
Sveriges hågkomstarbete av Srebrenica bedrivs aktivt och på flera olika sätt. Statsminister Stefan Löfven deltog tillsammans med andra stats- och regeringschefer via videomeddelanden (på grund av covid-19-pandemin) i den minnesceremoni för att hedra offren som ägde rum på 25-årsdagen den 11 juli vid Srebrenica Memorial Center i Potocari. I närtid kommer Sverige att få besök av en utställning, arrangerad av bland annat Srebrenica Memorial Center, om barn som överlevde folkmordet i Srebrenica. Genom vårt bilaterala reformsamarbete stödjer Sverige försoningsarbetet i Bosnien och Hercegovina.
Regeringen har dock ingen juridisk möjlighet att fatta beslut om nationella hågkomstdagar. Sverige kommer icke desto mindre att fortsätta stödja arbetet med att hedra offren från folkmordet i Srebrenica på olika sätt.
Stockholm den 24 juli 2020
Ann Linde
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.