Situationen i Belarus
Skriftlig fråga 2019/20:1840 av Åsa Coenraads (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2020-07-17
- Överlämnad
- 2020-07-21
- Besvarad
- 2020-08-04
- Sista svarsdatum
- 2020-08-04
- Svarsdatum
- 2020-08-04
- Anmäld
- 2020-08-20
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Utrikesminister Ann Linde (S)
Situationen i Belarus fortsätter att vara allvarlig, och oppositionella och människorättskämpar förtrycks, förföljs, torteras och fängslas. Trots att påtryckningarna från omvärlden, i varierande grad, från tid till annan varit påtagliga har dessvärre inga märkbara framgångar gällande demokrati och mänskliga rättigheter kunnat konstateras i landet.
Den 9 augusti i år är det återigen dags för presidentval i Belarus. Likt tidigare presidentval och parlamentsval som hållits i landet sedan diktatorn Aleksandr Lukasjenko tillträdde presidentposten 1994, finns inga signaler eller förhoppningar om att valet ska leva upp till internationella krav och standarder för fria och demokratiska val.
År 2020 har utvecklats mycket negativt, och våld och retorik från regeringens sida har eskalerat till en ny nivå. De två starkaste presidentkandidaterna Viktar Babaryka och Mikola Statkevitj har arresterats utan statlig tillgång till vare sig advokater eller sina familjer. Andra motkandidater trakasseras, och journalister, människorättskämpar och fredliga demonstranter, liksom även vanligt folk som råkar passera, rapporteras gripas av män i civila kläder.
Sverige har under lång tid varit ledande och drivande i stödet till Belarus inom EU. På senare år har dock Belarus inte nämnts i utrikesdeklarationen. Inte heller i årets utrikesdeklaration nämndes Belarus specifikt, något som varit gällande sedan Socialdemokraterna tog regeringsmakten i valet 2014. Trots detta hoppas jag att regeringen fortsatt fokuserar på att stödja den demokratiska utvecklingen i landet.
EU och Sverige har en lång historia av sanktioner som inkluderade resebegränsningar för statstjänstemän, frysning av tillgångar för personer som utretts i samband med ouppklarade försvinnanden av oppositionspolitiker och journalister samt ett embargo mot vapen och utrustning som kan användas för internt förtryck. Sverige och EU måste enligt mig fortsätta att tydlig markera mot Lukasjenko redan nu, innan situationen förvärras ytterligare. Hösten år 2015 beslöt EU att lyfta huvuddelen av de sanktioner som då fanns mot den belarusiska regimen. Det skedde vid en olycklig tidpunkt då resultatet från ytterligare ett förfalskat val presenterades och dömdes ut av internationella valobservatörer.
Det förefaller klokt att återigen införa kraftfulla sanktioner gentemot president Lukasjenko och den vitryska regimen. Frysta tillgångar, reserestriktioner och handelsrestriktioner kan vara viktiga verktyg som slår hårt och direkt mot diktaturens medlöpare. Sannolikt behöver de riktas så att de slår ännu mer kraftfullt mot regimen. En av Belarus stora inkomstkällor är försäljning av rysk olja till EU:s medlemsländer, så även oljan torde därför vara aktuell för sanktioner kan tyckas.
Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister Ann Linde:
Vad avser ministern att göra, och på vilket sätt, för att stödja oppositionen i Belarus och samtidigt sätta press på landets auktoritära regim?
Svar på skriftlig fråga 2019/20:1840 besvarad av Utrikesminister Ann Linde (S)
Utrikesdepartementet
Utrikesministern
Till riksdagen
Svar på fråga 2019/20:1840 av Åsa Coenraads (M)
Situationen i Belarus
Åsa Coenraads har frågat mig om vad jag avser att göra, och på vilket sätt, för att stödja oppositionen i Belarus och samtidigt sätta press på landets auktoritära regim.
Jag delar Åsa Coenraads oro över utvecklingen i Belarus i samband med presidentvalet, i synnerhet de godtyckliga frihetsberövandena och trakasserier mot presidentkandidater, oppositionella, fredliga demonstranter, människorättsförsvarare, journalister och andra mediaarbetare. Det gäller också det icke-transparenta beslutet att exkludera presidentkandidaterna Viktar Babaryka och Valery Tsapkala från deltagande i valet och Belarus’ underlåtenhet att i god tid skicka en inbjudan till OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) för att möjliggöra en internationell valövervakningsinsats i landet.
Som jag svarade i mitt svar den 8 juli angående situationen i Belarus (2019/20:1659, 2019/20:1679 och 2019/20:1704), bedriver Sverige en tydlig och konsekvent politik avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i Belarus. Regeringen följer noga utvecklingen i landet. Både EU och Sverige har markerat mot frihetsberövandet av oppositionspolitikerna Viktar Babaryka och Mikola Statkevitj.
Alla former av valfusk, orättfärdiga inskränkningar av mötes- och yttrandefrihet liksom ogrundade frihetsberövanden är oacceptabla. Både Sverige och EU har i olika sammanhang uttryckligen framfört detta. Vi har framfört tydliga uppmaningar till Belarus att garantera valprocessens integritet, att respektera de belarusiska medborgarnas rätt till mötes- och yttrandefrihet och att omedelbart släppa samtliga godtyckligt frihetsberövade personer. Vi överväger noggrant alla möjligheter att kunna påverka utvecklingen i Belarus i en positiv riktning, men jag vill samtidigt understryka att eventuellt beslut om utökade sanktioner måste fattas med enhällighet av EU:s medlemsstater.
Sverige kommer att fortsatt stå fast bakom grundprincipen i EU:s relationer med Belarus; att kännbara framsteg avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i landet är avgörande för hur mycket vi kan fördjupa relationerna. Jag har senast i ett brev den 28 juli till min belarusiske kollega framfört att fortsatt våld mot fredliga demonstranter och politisk opposition kommer att få avgörande konsekvenser för dessa relationer.
Stockholm den 4 augusti 2020
Ann Linde
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.