Skeppsvrak och ägarlösa båtar
Skriftlig fråga 2019/20:1993 av Johan Hultberg (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2020-08-19
- Överlämnad
- 2020-08-20
- Anmäld
- 2020-08-27
- Svarsdatum
- 2020-09-03
- Sista svarsdatum
- 2020-09-03
- Besvarad
- 2020-09-03
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Miljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
Redan 2007 fick Statskontoret i uppdrag att utreda vem som bör ha rätt eller skyldighet att omhänderta, sanera och flytta skeppsvrak och ägarlösa båtar. Detta uppdrag redovisade Statskontoret genom en rapport 2008 vari man presenterade ett antal förslag för att åtgärda de olika slag av problem som vrak och ägarlösa båtar kan utgöra.
Året efteråt, i december 2009, gav regeringen Naturvårdsverket i uppdrag att föreslå ett system för omhändertagande av uttjänta fritidsbåtar och ett system för att hantera övergivna, nedskräpande fritidsbåtar. Naturvårdsverket föreslog i sin redovisning bland annat att kommunerna skulle ges möjlighet att omhänderta fartygsvrak. Miljödepartementet tog Naturvårdsverkets förslag vidare genom att remittera en promemoria om flyttning av båtar och skrotbåtar. I promemorian föreslog regeringen en ny lag om flyttning av båtar i vissa fall. Enligt förslaget ska regeringen meddela föreskrifter om rätt för en myndighet eller kommun att flytta en båt om det behövs. Efter att promemorian remitterats gick ytterligare några år, men 2016 meddelande dåvarande miljöminister Karolina Skog (MP) att Naturvårdverkets förslag bereddes i Regeringskansliet. Men sedan strandade förslaget uppenbarligen på nytt. Någon proposition har ännu inte kommit, och enligt miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU13 har regeringen inte heller någon tidsplan för att lägga fram förslag om ovanstående.
Regeringens passivitet gör mig bekymrad. På många håll i Sverige utgör skeppsvrak och ägarlösa båtar nämligen rejäla problem som berörda kommuner inte har verktyg att hantera. Inte minst handlar det om att vrak och övergivna båtar utgör miljöhot då de exempelvis läcker eller riskerar att läcka olja. I andra fall handlar det om att vraken och de övergivna båtarna utgör hinder och faror för sjöfarten eller att de orsakar materiella skador. Ofta orsakar vraken en kombination av alla dessa typer av problem.
Som ett exempel på problem kan det smärre kluster av vrak som finns precis utanför gästhamnen i Hamburgsund i Tanums kommun nämnas. Tidningarna Bohusläningen och Strömstads Tidning har i sommar skrivit om hur Tanum kommun eftersökt ägarna till vraken och på olika sätt försökt att avhjälpa problemet. Men utan en uppdaterad lagändring är Tanum och andra kommuner med motsvarande problem i mångt och mycket bakbundna. Detta då de saknar rätt att flytta båtar utan ägarnas tillåtelse. Därför är det angeläget att regeringen nu skyndsamt återkommer till riksdagen med förslag som ger kommunerna verktyg att agera.
Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister Isabella Lövin följande:
Kommer ministern att återkomma till riksdagen med lagförslag som ger kommunerna möjlighet att vid behov flytta eller fatta beslut om att flytta skeppsvrak och ägarlösa båtar, och om ja, när kommer ett sådant förslag?
Svar på skriftlig fråga 2019/20:1993 besvarad av Miljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
M2020/
01244/
Ke
Miljödepartementet
Miljö- och klimatministern samt vice statsministern
Till riksdagen
Svar på fråga 2019/20:1993 av Johan Hultberg (M)
Skeppsvrak och ägarlösa båtar
Johan Hultberg har frågat mig om jag kommer att återkomma till riksdagen med lagförslag som ger kommunerna möjlighet att vid behov flytta eller fatta beslut om att flytta skeppsvrak och ägarlösa båtar, och om ja, när kommer ett sådant förslag.
Jag är väl medveten om det problem som ägarlösa båtar och skeppsvrak utgör. Att dumpa och överge båtar är ansvarslöst. När det gäller ägarlösa båtar finns, som Johan Hultberg riktigt påpekar, en remitterad promemoria med förslag på hur frågan med ägarlösa båtar kan hanteras. Detta förslag bereds i Regeringskansliet. Jag avser att återkomma i frågan.
I Statskontorets promemoria Vrak och ägarlösa båtar tas också frågan om sanering av skeppsvrak upp. För att sanera de mest miljöfarliga vraken längs våra kuster har regeringen hittills avsatt 25 miljoner kronor 2018, 42 miljoner kronor 2019 och 30 miljoner kronor för 2020.
Stockholm den 3 september 2020
Isabella Lövin
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.