EU:s förhållningssätt till Kuba
Skriftlig fråga 2019/20:2007 av Hans Wallmark (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2020-08-20
- Överlämnad
- 2020-08-21
- Anmäld
- 2020-08-27
- Svarsdatum
- 2020-09-04
- Sista svarsdatum
- 2020-09-04
- Besvarad
- 2020-09-04
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Utrikesminister Ann Linde (S)
Det kommunistiska förtrycket på Kuba består. I ljuset av coronapandemin blir det strukturella vanstyret än mer påtagligt, med total avsaknad av politisk såväl som ekonomisk frihet.
Dialog och handel kan leda till effektivare påverkansmöjligheter än isolering. Genom avtalet mellan EU och Kuba fanns ambitionen att Sverige skulle kunna vara en aktiv part i en formell dialog om mänskliga rättigheter.
Genom att ingå avtal med en regim som den kubanska ställs samtidigt höga krav på uppföljning av avtalets efterlevnad. Rapporter om avsteg från avtalet måste tas på största allvar, liksom alla uppgifter om fortsatt kubanskt förtryck.
Med anledning av vad som anförs ovan önskar jag fråga utrikesminister Ann Linde:
Verkar ministern för att EU ska sätta hårdare press på Kuba och i slutändan säga upp avtalet om Kuba inte genomför reformer för demokrati?
Svar på skriftlig fråga 2019/20:2007 besvarad av Utrikesminister Ann Linde (S)
Svar på fråga 2019/20:2007 av Hans Wallmark (M)
EU:s förhållningssätt till Kuba samt fråga 2019/20:2047 av Markus Wiechel (SD) Uppföljningen av EU-Kubaavtalet
Hans Wallmark har frågat mig om jag verkar för att EU ska sätta hårdare press på Kuba och i slutändan säga upp samarbetsavtalet om Kuba inte genomför reformer för demokrati. Markus Wiechel har frågat mig om jag anser att den demokratiska utvecklingen på Kuba har gått i rätt riktning sedan EU-Kubaavtalet slöts, och om jag kommer att verka för att riva upp avtalet vid avsaknad av en positiv demokratisk utveckling. Jag väljer att besvara frågorna samlat.
Regeringen följer utvecklingen i Kuba nära och delar frågeställarnas oro för situationen för demokrati och de mänskliga rättigheterna i Kuba. Kuba har under de senaste åren präglats av en ekonomisk kris. Detta huvudsakligen på grund av ineffektivitet inom statliga institutioner, bristande interna reformer, USA:s stärkta sanktioner samt utvecklingen i regionen. I juli aviserade regimen en bred palett av nya ekonomiska reformer. Under krisen har regimens tryck på civilsamhället ökat. Lokala aktivister är därför än mer beroende av kontakter med EU och Sverige och efterlyser ofta fortsatt engagemangspolitik.
Regeringens metod för att uppnå utrikespolitiska mål är genom tydlig dialog. Öppenhet och kontakt är att föredra framför isolering. Det politiska dialog- och samarbetsavtalet mellan EU och Kuba (PDCA) ger oss instrument att främja en demokratisk utveckling och värna om de mänskliga rättigheterna på Kuba.
Sveriges regering ratificerade PDCA för mindre än ett år sedan efter godkännande av riksdagen. Avtalet tillämpas ännu provisoriskt eftersom det inte ratificerats av samtliga medlemsstater. Mot denna bakgrund är det för tidigt att dra några långtgående slutsatser om avtalet eller att överväga en uppsägning. Regeringen följer kontinuerligt upp avtalets genomförande.
Stockholm den 4 september 2020
Ann Linde
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.