Det dödliga våldet i Järva
Skriftlig fråga 2019/20:2067 av Anders Österberg (S)
Frågan är inlämnad
Händelser
- Inlämnad
- 2020-08-28
- Överlämnad
- 2020-08-28
- Anmäld
- 2020-09-03
- Svarsdatum
- 2020-09-11
- Sista svarsdatum
- 2020-09-11
- Besvarad
- 2020-09-11
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Mikael Damberg (S)
Det är många föräldrar som har mist sina barn på grund av skjutningar i Järva. Sedan i somras har det dödliga våldet återigen ökat.
En bit ifrån Husbygårdsskolan sköts en ung kille ihjäl den 27 augusti, och veckan innan var det en kille i Rinkeby som blev skjuten mitt bland barn. Detta sägs vara kopplat till den pågående gängkonflikten i området. Det här är några av många skjutningar som skett de senaste veckorna.
Jag pratade med min ena granne i Akalla som upprepade att han vill flytta från området med sin familj. Jag gick över torget för några veckor sedan. Där träffade jag ännu en mamma som fått sin son skjuten. Hon berättade i detalj vad som hänt sonen. En kort bit därifrån, vid min gamla port, sköts för några år sedan två unga bröder. Den yngsta dog. Den äldre lever vidare – förlamad för all framtid. Jag fortsatte att gå mot Akalla by; där var det ytterligare en ung kille som fick sätta livet till för några år sedan. Allt inom en radie av några hundra meter.
Ofta på kvällarna hovrar polishelikoptern över Järva. Det inger såklart en känsla av att polisen agerar men också känslan av att ännu ett våldsdåd har ägt rum. Utöver detta finns det också en oro bland många medborgare att deras barn, anhöriga, vänner eller de själva bli skadade eller dö på grund av att de är på fel plats, vid fel tillfälle som det kallas.
För varje skjutning som sker är det inte bara en son eller dotter som saknas, det är också en bror, syster, farbror, faster eller vän som gått förlorad. Jag vet att ministern vet mycket om situationen och besökt Järva och lyssnat till människor vid flera tillfällen. Men det är en desperation som växer sig fram i Järva. Det är en känsla av att det finns ett vi och dem. Och där hamnar Järva bland dem när någon skjuts – att ingen bryr sig. Hoppet som går förlorat för varje kula som viner genom luften.
Föreningslivet, stadsdelsförvaltningarna och enskilda personer gör massiva insatser i kombination med avhopparcentrum med mera. Ändå räcker det inte. Det dödliga våldet fortsätter. Vissa straff har höjts, tullen har fått förstärkningar och det förebyggande arbetet har delvis utökats, även om förskolorna verkar få skära ned det här året.
Jag hoppas att den här utvecklingen ska vända. Jag älskar mitt område för det har så fina sidor bland allt det mörka som sker parallellt. Men jag vill också att fler ska känna hopp och framtidstro. Att fler ska vilja se sina barn växa upp i området. Att fler ska bry sig om varandra och att alla ska känna trygghet i Järva. Jag har själv jobbat flera år i förskolan i Husby. Jag vill inte se några fler barn fastna i gängens klor.
Därför vill jag fråga statsrådet Mikael Damberg:
Hur ser statsrådet på utvecklingen, vilket arbete pågår för att minska våldet och öka tryggheten, och vilket förebyggande arbete måste ske för att få fler att känna framtidshopp?
Svar på skriftlig fråga 2019/20:2067 besvarad av Justitie- och migrationsminister Morgan Johansson (S)
Svar på fråga 2019/20:2067 av Anders Österberg (S)
Det dödliga våldet i Järva
Anders Österberg har frågat inrikesministern hur statsrådet ser på utvecklingen i Järva, vilket arbete som pågår för att minska våldet och öka tryggheten, och vilket förebyggande arbete som måste ske för att få fler att känna framtidshopp.
Frågan har överlämnats till mig.
Regeringen ser allvarligt på situationen i Järva och andra utsatta områden i landet. Det är oacceptabelt att ett fåtal individer med kopplingar till kriminella grupperingar begår brott och sprider otrygghet bland boende i dessa områden. Regeringen är fast besluten att vända utvecklingen.
För att komma tillrätta med gängkriminaliteten krävs en bredd av åtgärder. Regeringen presenterade under hösten 2019 ett 34-punktsprogram mot gängkriminalitet med förslag vad gäller nya verktyg för myndigheterna, skärpta straff, bättre brottsförebyggande arbete och utökat stöd för avhoppare.
Regeringen har under de senaste åren vidtagit en lång rad åtgärder för att motverka det grova våldet med skjutvapen. Vi har genomfört en rad straffskärpningar, till exempel när det gäller vapenbrott och allvarliga våldsbrott. Regeringen har också gett Polismyndigheten, Kriminalvården, Socialstyrelsen och Statens institutionsstyrelse i uppdrag att ta fram ett nationellt avhopparprogram för människor som vill lämna kriminella miljöer och våldsbejakande extremism.
För att förhindra att fler barn och unga dras in i kriminalitet krävs tidiga och samordnade insatser från många aktörer, inte minst inom socialtjänst och skola. Och särskilt stora är behoven i de utsatta områdena. En god utbildning för alla är grundläggande. Under förra mandatperioden sköt regeringen till över 35 miljarder kronor till vård, skola och omsorg. 100 000 fler arbetar nu i välfärden, bland annat i skolan som är så viktig för att ge unga goda framtidsmöjligheter.
En central fråga för att minska brottsligheten och öka tryggheten är att väsentligt öka antalet polisanställda. I syfte att stärka och vidareutveckla polisverksamheten ska Polismyndigheten till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 personer jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. Vid halvårsskiftet 2020 hade antalet anställda ökat med mer än 5 000 sedan satsningen inleddes och det har aldrig funnits så många poliser som i år.
Under förra mandatperioden förstärktes Brottsförebyggande rådets ansvar för nationellt stöd och samordning av det brottsförebyggande arbetet och brottsförebyggande samordnare inrättades vid landets länsstyrelser. Regeringen har också presenterat det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott vars övergripande syfte är att skapa förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället.
Många brottsförebyggande verktyg finns inom kommunernas verksamhet och på regeringens uppdrag utreds nu också hur kommunerna kan få ett lagstadgat ansvar för att arbeta brottsförebyggande.
Stockholm den 10 september 2020
Morgan Johansson
Intressenter
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.