Läkemedelsbrist
Skriftlig fråga 2019/20:469 av Camilla Waltersson Grönvall (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2019-11-21
- Överlämnad
- 2019-11-22
- Anmäld
- 2019-11-26
- Svarsdatum
- 2019-12-04
- Sista svarsdatum
- 2019-12-04
- Besvarad
- 2019-12-04
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Socialminister Lena Hallengren (S)
I skrivande stund är bristen på läkemedel växande och gällande vissa läkemedel akut, vilket i sin tur orsakar onödigt lidande för många patienter och onödiga kostnader inom svensk hälso- och sjukvård. Enligt Ekot saknas omkring 360 läkemedel, och därtill är ungefär 1 000 läkemedel restnoterade. Det betyder att läkemedlet under en period inte går att beställa från berörd läkemedelsproducent. Denna negativa utveckling har enligt berörda accelererat de senaste två åren.
Enligt en aktuell enkät som Ekot sammanställt svarar alla regioner utom en att de regelbundet eller ofta har problem till följd av att läkemedel är restnoterade. Därtill uppger 17 av 21 regioner att patientsäkerheten påverkats negativt på grund av restnoterade läkemedel, till följd av till exempel feldoseringar av ett alternativt preparat eller att läkemedelsbehandlingen helt har uteblivit.
Det är bra att regeringen ger ett tilläggsdirektiv till Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09). Detta sker bland annat i syfte att se över hälso- och sjukvårdens beredskap, inklusive försörjningen av läkemedel och sjukvårdsmaterial. Nu ska utredningen se över hur liknande situationer ska kunna förebyggas och hanteras. Utredningen ska lämna sina förslag den 30 september 2021.
Socialministern säger i samband med detta: Regeringen tar händelserna som påverkat leveransen av sjukvårdens material på största allvar. Människor ska kunna lita på sjukvården, både i vardagen och vid allvarliga kriser. Men då måste också regeringen agera för att lösa dessa vardagliga brister på läkemedel nu. Detta kan inte anstå till en möjlig proposition efter nästa ordinarie riksdagsval 2022.
Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister Lena Hallengren:
Vilka konkreta nationella åtgärder avser ministern att skyndsamt verka för att genomföra i syfte att snabbt säkerställa patienternas tillgång till läkemedel?
Svar på skriftlig fråga 2019/20:469 besvarad av Socialminister Lena Hallengren (S)
S2019/
04884/FS
Socialdepartementet
Socialministern
Till riksdagen
Svar på fråga 2019/20:469 av Camilla Waltersson Grönvall (M)
Läkemedelsbrist
Camilla Waltersson Grönvall har frågat mig vilka konkreta nationella åtgärder jag avser att skyndsamt verka för att genomföra i syfte att snabbt säkerställa patienternas tillgång till läkemedel.
Som jag framfört i tidigare svar, senast den 27 november, ser regeringen allvarligt på att restnoteringar blir allt vanligare. Detta är en trend som tyvärr har blivit ett globalt problem. Utvecklingen beror framför allt på minskade marginaler i alla led, vilket gör att sårbarheten i systemet blivit större. Vidare har den dåvarande borgerliga regeringens omreglering av apoteksmarknaden påverkat överblicken av läkemedelsförsörjningen i Sverige negativt.
Det är svårt att som enskild nation påverka världsmarknaden. Sverige kommer därför att fortsätta lyfta behovet av insatser riktade mot de bakomliggande orsakerna till att restnoteringar uppstår både inom EU och på glo-bal nivå. Det som vi främst kan göra nationellt är att underlätta för berörda aktörer att hantera konsekvenserna av bristsituationer på ett så bra sätt som möjligt.
Det handlar om komplexa frågor som bl.a. kommer att hanteras inom utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap enligt de tilläggsdirektiv som regeringen nyligen beslutade om. På kortare sikt är det uppdrag som Läkemedelsverket fick i augusti 2019 om förbättrad information avseende nationell tillgång till läkemedel vid bristsituationer ett viktigt led i att förbättra hanteringen av bristsituationer. Uppdragets främsta syfte är att underlätta framtagande och kommunikation av lägesbilder vid bristsituationer som är en följd av restnoteringar, eller som uppstår på grund av andra störningar i försörjningskedjan. I uppdraget ingår också att ta fram principer för en mer aktiv vägledning till hälso- och sjukvården när kritiska bristsituationer upp-står och se över förutsättningarna för att integrera information om restnoteringar i förskrivarstöd och receptexpeditionssystem. Läkemedelsverket ska lämna en första redovisning i januari 2020.
Det pågår ett fortsatt arbete i Regeringskansliet med att identifiera och analysera ytterligare åtgärder. Åtgärder för att hantera framtida brist-situationer är också ett viktigt område inom den nationella läkemedelsstrategin. Det pågående arbetet med kartläggningar och utredningar för-väntas bidra till en ökad kunskap om problemen och bättre möjligheter att vidta adekvata åtgärder.
Stockholm den 3 december 2019
Lena Hallengren
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.