Riktlinjer för anhållande av unga
Skriftlig fråga 2019/20:708 av Ellen Juntti (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Fördröjd
- Ärendet var fördröjt
- Inlämnad
- 2019-12-19
- Överlämnad
- 2019-12-20
- Sista svarsdatum
- 2020-01-03
- Svarsdatum
- 2020-01-10
- Besvarad
- 2020-01-10
- Anmäld
- 2020-01-14
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Mikael Damberg (S)
Unga personer begår grövre och grövre brott. Bland annat har personrånen ökat mycket kraftigt. Ofta är det unga brottslingar som rånar andra ungdomar och barn. Detta är mycket allvarligt, och många brottsoffer lider av brotten under en lång tid, ibland hela livet.
Enligt polisen har rån mot brottsoffer under 18 år nästan fördubblats sedan 2017. Mellan januari och september 2017 polisanmäldes 1 001 rån. Samma tidsperiod 2019 hade de polisanmälda rånen ökat till 1 780. Till detta bör tilläggas att mörkertalet torde vara högt.
År 2017 ändrade Åklagarmyndigheten sina riktlinjer om anhållande av unga, vilket har inneburit att betydligt färre brottslingar under 18 år har anhållits.
Enligt Erik Nord, polischef i Storgöteborg, har troligtvis dessa nya riktlinjer påverkat antalet personrån. Riktlinjerna har inneburit att brottslingar under 18 år endast har anhållits i undantagsfall. I många fall har det inte ens hållits förhör med den misstänkte innan denne släppts fri.
Detta sänder signaler till unga brottslingar att det är fritt fram att begå brott, då samhällets reaktioner inte är tillräckligt skarpa och att man värnar brottslingens perspektiv framför brottsoffrets.
Åklagarmyndighetens riktlinjer ser ut som följande: Det krävs synnerliga skäl för anhållande av en ung person (under 18 år). Om åklagaren på det begränsade underlag som finns vid prövning av ett gripande kan konstatera att det står klart att det saknas skäl för fortsatt frihetsberövande ska 24:8-förhör inte beordras utan gripandet ska hävas.
Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Mikael Damberg:
Anser statsrådet att ovanstående är rimligt och om inte, avser ministern att vidta åtgärder i skärpande riktning?
Svar på skriftlig fråga 2019/20:708 besvarad av Statsrådet Mikael Damberg (S)
Svar på frågorna 2019/20:708 och 2019/20:709 av Ellen Juntti (M)
Riktlinjer för anhållande av unga och Riktlinjer gällande okända gärningsmän
Ellen Juntti har frågat mig om jag anser att Åklagarmyndighetens riktlinjer om anhållande av barn är rimliga och, om inte, om jag avser att vidta åtgärder i skärpande riktning. Hon har också frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta i syfte att underlätta möjligheterna för Åklagarmyndigheten att hantera och anhålla personer, framför allt unga personer, vars identitet inte kan fastställas. Jag väljer att besvara båda dessa frågor samtidigt.
Sedan lång tid och i internationell samsyn gäller särskilda regler för barn i rättsprocessen. Ett exempel på det är reglerna i FN:s konvention om barnets rättigheter. Sverige ska enligt konventionen, som blev svensk lag den
1 januari 2020, säkerställa att anhållande och annat frihetsberövande av ett barn endast används som en sista utväg och för kortast lämpliga tid. I linje härmed anhålls endast de barn som misstänks för allvarliga brott. För det fall den misstänkte är okänd finns utökade möjligheter till anhållande. Detta kommer till uttryck i både lagar och riktlinjer. Svensk lag och Åklagarmyndighetens riktlinjer behöver stämma överens med Sveriges internationella åtaganden.
För att stärka samhällets förmåga att hantera brott begångna av unga personer har regeringen nyligen beslutat om att tillsätta en utredning som har i uppdrag att göra en bred översyn av reglerna om utredningar mot barn som begår brott. Syftet med översynen är att förbättra regelverket och säkerställa en hög grad av rättssäkerhet och effektivitet i utredningar mot barn. Tidiga och ändamålsenliga insatser från samhällets sida för barn som begår brott kan hindra en negativ spiral och bidra till att barnet får den hjälp och det stöd som han eller hon behöver. Det ingår därför i utredarens uppdrag att bl.a. se över systemet med bevistalan och ta ställning till om även åklagare bör kunna initiera en bevistalan samt analysera om bestämmelserna om förhör med barn under 18 år som misstänks för brott är ändamålsenliga.
För regeringen är brottsbekämpningen en högt prioriterad fråga. Personrån och misshandel är allvarliga och integritetskränkande brott och ska bekämpas med samhällets fulla kraft. Unga ska inte begå brott eller befinna sig i sammanhang där brott begås. Därför bedriver regeringen ett arbete på bred front för att stärka polisen med fler medarbetare, skärpa straffen och genomföra långsiktiga brottsförebyggande åtgärder. Genom regeringens åtgärder mot gängkriminaliteten i 34-punktsprogrammet vidtas flera kraftfulla åtgärder både för att bekämpa kriminaliteten och för att lösa brottens orsaker på längre sikt.
Stockholm den 9 januari 2020
Mikael Damberg
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.