Fördelning mellan poliser och civilanställda
Skriftlig fråga 2019/20:834 av Johan Forssell (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2020-01-29
- Överlämnad
- 2020-01-30
- Anmäld
- 2020-01-31
- Svarsdatum
- 2020-02-05
- Sista svarsdatum
- 2020-02-05
- Besvarad
- 2020-02-05
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Mikael Damberg (S)
År 2019 blev ett i många avseenden dystert rekordår. Skjutningarna överskred alla tidigare årsnoteringar, och även sprängningarna var fler än någonsin. Sverige har stora problem med den ständigt ökande gängkriminaliteten. Den enskilt viktigaste satsningen för att bekämpa gängkriminaliteten och stärka tryggheten är fler poliser.
Det finns en bred enighet i Sveriges riksdag om att vi ska ha 10 000 fler polisanställda 2024. Det är bra att politiken är överens om behovet, men målet kommer inte att uppnås på egen hand. Samtidigt är polistätheten i Sverige bland de lägsta i Europa. Under fjolåret ökade antalet poliser för första gången sedan regeringen tog över, om än mycket marginellt. Från flera håll har oro uttryckts över hur realistiskt det är att Sverige kommer att nå målsättningen om 10 000 fler polisanställda, särskilt om den nuvarande fördelningen, där ca 70 procent av den totala personalstyrkan är poliser, ska bibehållas.
Polismyndigheten har i sin rapport Uppdrag till Polismyndigheten att redovisa hur polisverksamheten ska stärkas och utvecklas skrivit att dagens fördelning av kompetenser består av 67 procent poliser och 33 procent civila. Det finns inget som pekar på att fördelningen väsentligt bör förändras i närtid, och myndigheten har prognostiserat att 68 procent av den totala personalstyrkan ska utgöras av poliser vid utgången av 2024.
Inrikesministern har konsekvent refererat till att regeringen har som målsättning att öka antalet anställda inom myndigheten med 10 000, men har lika konsekvent undvikit att svara på frågor gällande kompetensfördelningen med hänvisning till att myndigheten själv ska få avgöra detta.
Mot bakgrund av det skriande behovet av fler poliser vill jag fråga statsrådet Mikael Damberg:
Är det statsrådets intention att andelen poliser fortsatt ska utgöra ca 70 procent av den totala personalstyrkan inom Polismyndigheten?
Svar på skriftlig fråga 2019/20:834 besvarad av Statsrådet Mikael Damberg (S)
Ju2019/00385/POL
Justitiedepartementet
Inrikesministern
Till riksdagen
Svar på fråga 2019/20:834 Fördelning mellan poliser och civilanställda Johan Forssell (M)
Johan Forssell har frågat mig om det är min intention att andelen poliser fortsatt ska utgöra cirka 70 procent av den totala personalstyrkan inom Polismyndigheten.
Regeringens målsättning är att Polismyndigheten ska växa med 10 000 fler anställda till 2024. Från startdatumet på tillväxten den 1 januari 2016 till årsskiftet har antalet polisanställda ökat med nära 3 500. Enligt Polismyndigheten är det möjligt att nå målsättningen med 10 000 fler anställda men det kommer att bli en stor utmaning.
I en redovisning till regeringen 2018 uppgav Polismyndigheten att fördelningen med cirka två tredjedelar poliser och en tredjedel civilanställda är en ändamålsenlig kompetensmix men att fördelningen är ungefärlig. I dagsläget är fördelningen 64 procent poliser och 36 procent civilanställda. Det är en medveten konsekvens av att det har gått snabbare att rekrytera civilanställda. Under den senare delen av tillväxtperioden förväntas andelen poliser öka. Just nu finns det omkring 3 000 polisstudenter i utbildningssystemet som kommer att anställas vid Polismyndigheten de närmaste åren.
Det är Polismyndigheten som bäst avgör vilken kompetensmix som krävs för att klara sitt uppdrag. Regeringens roll är att ge myndigheten rätt förutsättningar att klara uppgiften. Jag och regeringen fortsätter naturligtvis att följa utvecklingen av Polismyndighetens tillväxt noga och kommer att vidta ytterligare åtgärder vid behov.
Stockholm den 5 februari 2020
Mikael Damberg
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.