Plastpåseskattens utformning
Skriftlig fråga 2020/21:1476 av Markus Wiechel (SD)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-01-26
- Överlämnad
- 2021-01-27
- Anmäld
- 2021-01-28
- Svarsdatum
- 2021-02-03
- Sista svarsdatum
- 2021-02-03
- Besvarad
- 2021-02-03
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Finansminister Magdalena Andersson (S)
Mot bakgrund av de orimliga förutsättningar som den så kallade plastskatten på bärkassar innebär för såväl svenska företag som enskilda medborgare har undertecknad motionerat om en reformering av densamma. Redan före införandet stod det klart att den var ogenomtänkt. Åtskilliga utlåtanden från experter och andra visade klart och tydligt att den inte bara skulle bli ineffektiv utan även i vissa fall kontraproduktiv, just för att den kan bidra till en negativ påverkan på miljö och klimat.
Den skatt som regeringen införde tog ingen hänsyn till om plasten var återvunnen eller inte, eller om den producerats av förnybara resurser (75–80 procent av alla plastbärkassar var innan skatten infördes fossilfria). Av den anledningen har incitamenten att producera återvunnen eller förnybar plast minskat, då lönsamheten sjunkit avsevärt i takt med en minskad konsumtion. Vidare tog skatten ingen hänsyn till andra faktorer, såsom rubbningen av arbetsmarknadens rörelsemönster eller vilka andra alternativ som används av konsumenterna för att bära varor eller slänga skräp. Omfattande forskning har visat att närapå samtliga andra alternativ är värre ur ett miljöperspektiv, just för att de måste användas så många gånger mer än en plastbärkasse ur resurssynpunkt (för en bomullspåse krävs det 130–400 gånger för att komma upp i nivå med en plastbärkasse).
Dessutom ser vi att försäljningen av engångsplastpåsar på rulle har ökat lavinartat till följd av att det är vad människor generellt använder som soppåsar. Flera av dessa påsar är importerade från utlandet där återvinningsgraden är lägre än i Sverige och de är, till skillnad från många av de plastkassar vi sett i den svenska dagligvaruhandeln, i många fall inte tillverkade av bioplast eller återvunnen plast. Flera av de affärer som tidigare använde bärpåsar av förnybar plast har dessutom återgått till plast som är sämre för miljön. Till följd av att allt fler använder sig av pappåsar eller liknande, vilket i många fall är ett dåligt substitut ur resurssynpunkt, vittnar konsumenter om ett ökat matsvinn då de påsar som används för frukt och grönsaker inte går att se igenom och därför samlas i kylen under orimligt lång tid.
Precis den farhåga som undertecknad och många andra såg är nu verklighet. I tidningen fplus ser vi hur en svensk företagare som valt att satsa på en miljövänlig nisch drabbas hårt. Helsingborgsföretaget Gaia Biomaterials har utvecklat påsar som är nedbrytningsbara och kan användas upp till 50 gånger – men ändå ska de beskattas. Anledningen är att de ser ut som plastpåsar. Den påstådda miljöskatten slår därmed rakt mot de som önskar göra nytta för miljön och gynnar indirekt de mindre miljövänliga alternativen, inte minst utländska sådana.
Med anledning av detta vill jag fråga finansminister Magdalena Andersson:
Är ministern nöjd med utformningen av plastpåseskatten eller kan vi förvänta oss att hon agerar för att ändra den i syfte att inte slå mot svenska producenter och företag som satsar på att vara miljövänliga?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:1476 besvarad av Finansminister Magdalena Andersson (S)
Svar på fråga 2020/21:1447 av Björn Söder (SD)
Plastpåseskatten,
Svar på fråga 2020/21:1453 av Lars Hjälmered (M) Plastpåseskatt på plastfri miljöpåse,
Svar på fråga 2020/21:1475 av Angelica Lundberg (SD)
Plastpåseskatten,
Svar på fråga 2020/21:1476 av Markus Wiechel (SD)
Plastpåseskattens utformning,
Svar på fråga 2020/21:1477 av Jessica Rosencrantz (M)
Plastpåseskatten, samt
Svar på fråga 2020/21:1504 av Björn Söder (SD)
Möjliggörande av utveckling och tillverkning av miljö- och
klimatvänliga produkter
Björn Söder har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att undanta påsar som består av förnybara råvaror och dessutom är godkända som flergångsbärkassar från skatten på plastbärkassar. Björn Söder har även frågat miljö- och klimatministern samt vice statsministern om hon avser att vidta några åtgärder för att företag ska kunna fortsätta sin utveckling och tillverkning av miljö- och klimatvänliga produkter i Sverige. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på den sistnämnda frågan.
Lars Hjälmered har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder kring regler och beskattning av bärkassar, såsom att skilja på förnybara och fossila råvaror, för att ta bort dagens hinder för innovation, omställning och hållbarhet.
Angelica Lundberg har frågat mig om jag anser att det är förenligt med skattens syfte att även nedbrytbara, miljövänliga bärkassar beskattas och om så inte är fallet, om jag avser att agera för att regelverket ändras.
Markus Wiechel har frågat mig om jag nöjd med utformningen av plastpåseskatten eller om kan vi förvänta oss att jag agerar för att ändra den i syfte att inte slå mot svenska producenter och företag som satsar på att vara miljövänliga.
Jessica Rosencrantz har frågat mig hur jag ser på att plastpåseskatten inte tar hänsyn till hur plastpåsen är producerad och därmed drabbar även mer miljövänligt producerade påsar, och om jag tänker vidta några åtgärder för att ändra detta.
En förutsättning för att en bärkasse ska vara skattepliktig är att den i mer än försumbar omfattning består av plast. Det saknar betydelse för frågan om skatteplikt om påsen är gjord av förnybar plastråvara. Detta beror framförallt på att förnybar plast och så kallad industriellt nedbrytbar plast har samma negativa miljöpåverkan som fossil plast vid nedskräpning i naturen, i synnerhet genom spridning av mikroplaster.
En annan förutsättning för skatteplikt är att påsen inte är avsedd för varaktigt bruk. Björn Söder och Angelica Lundberg har i sina frågor hänvisat till ett företag som ska ha fått ett förhandsbesked från Skatterättsnämnden. Jag kan inte uttala mig om ett enskilt fall, utan konstaterar att det ytterst är en uppgift för Skatteverket och de allmänna förvaltningsdomstolarna att bedöma om en påse är avsedd för varaktigt bruk.
Stockholm den 3 februari 2021
Magdalena Andersson
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.