FN-principen Responsibility to Protect
Skriftlig fråga 2020/21:1734 av Håkan Svenneling (V)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-02-10
- Överlämnad
- 2021-02-10
- Anmäld
- 2021-02-11
- Svarsdatum
- 2021-02-17
- Sista svarsdatum
- 2021-02-17
- Besvarad
- 2021-02-17
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Utrikesminister Ann Linde (S)
I vad som följde folkmordet i Rwanda och illdåden i Balkan under 1990-talet väcktes en internationell debatt om hur folkmord, krigsförbrytelse, etnisk rensning och brott mot mänskligheten kan förhindras. Det internationella samfundet hade misslyckats att förhindra och sätta stopp för de händelser som skördade många liv och kraftigt bröt mot de mänskliga rättigheterna. Denna debatt ledde fram till principen Responsibility to Protect (skyldighet att skydda) som antogs av FN:s medlemsstater 2005.
Principen innebär i huvudsak att ansvaret att skydda en befolkning flyttas över till FN när en stat inte förmår eller vill skydda hela eller delar av sin egen befolkning. Samtidigt balanseras detta mot suveränitetsprincipen. Varje enskild stat har alltid först en skyldighet att skydda sin befolkning, men när en stat misslyckas överförs skyldigheten på det internationella samfundet genom FN.
Till en början deltog Sverige i principens utveckling och implementering. Exempelvis var Jan Eliasson aktiv inom FN för att den skulle realiseras. Sveriges engagemang att åberopa principen har sedan dess minskat. Vänsterpartiet förespråkar att Responsibility to Protect ska ingå i svensk utrikespolitik, framför allt i förebyggande syfte, för att förhindra folkmord, krigsförbrytelse, etnisk resning och brott mot mänskligheten. På så vis kan Sverige ta en aktiv roll för att värna om de mänskliga rättigheterna.
Finland publicerade nyligen rapporten Finland and the Responsibility to Protect som behandlar hur de arbetar med principen. Sverige kan ta lärdom av Finland i fråga om hur principen kan åberopas och stärkas.
Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister Ann Linde:
Hur avser ministern att lyfta FN-principen Responsibility to Protect för att stärka de mänskliga rättigheterna?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:1734 besvarad av Utrikesminister Ann Linde (S)
Svar på fråga 2020/21:1734 av Håkan Svenneling (V) FN-principen Responsibility to Protect
Håkan Svenneling har frågat mig hur jag avser lyfta FN-principen Responsibility to Protect för att stärka de mänskliga rättigheterna.
Principen om skyldighet att skydda – Responsibility to Protect – har bidragit till en global medvetenhet om vårt gemensamma ansvar att skydda människor från grova internationella brott.
I enlighet med regeringens skrivelse 2016/17:62 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik avser regeringen att bygga opinion, kunskap och kapacitet kring principen om skyldighet att skydda och främja de mänskliga rättigheterna och andra normer och verktyg för förebyggande och hantering av konflikter och massövergrepp. Ett konkret exempel på det är statsministerns värdskap för Malmöforumet om hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism, som samlar omkring 50 stats- och regeringschefer och 20 internationella organisationer. Ett museum om Förintelsen kommer att etableras i Stockholm 2022.
Ett annat konkret exempel är att Sverige tagit på sig att leda International Holocaust Remembrance Alliance nästa år. IHRA grundandes 2000 på svenskt initiativ och är idag en mellanstatlig organisation med 34 medlemsländer och tiotalet internationella partnerorganisationer.
I regeringens arbete i FN och andra multilaterala sammanhang, samt i det svenska utvecklingssamarbetet, läggs stor vikt vid arbete för att förebygga konflikter och bidra till mer hållbar fred.
Sverige är tydlig med sitt stöd till Internationella brottmålsdomstolen (ICC), som är ett viktigt verktyg för att FN ska kunna leva upp till sin skyldighet att skydda befolkningar från grova internationella brott.
Sverige verkar konsekvent för ansvarsutkrävande på nationell, regional och internationell nivå för allvarliga internationella brott. Det gör vi även om viktiga utmaningar återstår vad gäller brott som begåtts i flera konflikter i världen, inte minst i Syrien.
Stockholm den 17 februari 2021
Ann Linde
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.