Kinesiska investeringar i kritisk infrastruktur
Skriftlig fråga 2020/21:1892 av Pål Jonson (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-02-18
- Överlämnad
- 2021-02-19
- Anmäld
- 2021-02-23
- Svarsdatum
- 2021-03-03
- Sista svarsdatum
- 2021-03-03
- Besvarad
- 2021-03-03
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Mikael Damberg (S)
Sverige har under lång tid saknat lagstiftning för att granska och vid behov ytterst kunna stoppa utländska direktinvesteringar som kan hota Sveriges säkerhet.
Under senare år har dock en rad åtgärder vidtagits genom initiativ från Europeiska unionen, regeringen och riksdagen. I april 2019 trädde en ny säkerhetsskyddslag i kraft som påverkar alla utförare av säkerhetskänslig verksamhet. Genom att det så kallade NIS-direktivet infördes i svensk lag infördes även högre informationssäkerhetskrav inom samhällsviktiga tjänster inom sektorerna energi, transport, bank, finansmarknadsinfrastruktur, hälso- och sjukvård, dricksvatten och digital infrastruktur.
För närvarande bedrivs även en utredning under Sten Heckschers ledning som ska föreslå ett system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. Utredningen kommer dock inte att bli klar förrän i november 2021. Moderaterna har genom ett utskottsinitiativ i riksdagen verkat för att komplettera befintlig lagstiftning på detta område i väntan på att ett heltäckande system för granskning av utländska direktinvesteringar kommer på plats.
Även frågan om att låta kinesiska aktörer delta som leverantörer i den svenska 5G-utbyggnanden har varit föremål för omfattande debatt. År 2019 antog riksdagen kompletterande lagstiftning till lagen om elektronisk kommunikation som innebar en skyldighet för Post- och telestyrelsen att samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten vid bland annat tillståndsgivning för 5G-nätet. Detta samrådsförfarande är ett viktigt steg för att tillgodose att nationella säkerhetsaspekter kan vägas in vid utbyggnaden av 5G-nätet.
Sveriges ekonomi har under lång tid berikats av utländska direktinvesteringar. Det ska vi fortsatt värna. Men vi får inte heller vara naiva. Framför allt när investeringarna kommer från diktaturer som till exempel Kina och Ryssland. I regeringens Kinastrategi lyfts den kinesiska underrättelselagen fram. Lagen fastslår att kinesiska företag och medborgare har skyldighet att bistå den kinesiska staten i underrättelseverksamhet. Vidare slår Säkerhetspolisen i sin årsbok fast att Kina bedriver en omfattande underrättelseverksamhet och industrispionage i Sverige.
Det finns även skäl att beakta hur säkerhetsaspekterna bättre kan tillgodoses vid byggnation och drift av samhällsviktig infrastruktur inom området transporter samt vilket ansvar regionala aktörer har för att trygga Sveriges säkerhet. I exempelvis Stockholmsregionen drivs i dag pendeltåg, tunnelbana och snart även regionaltåg av kinesiska företag. Det betyder att mer än två tredjedelar av landets upphandlade tågtrafik sköts av kinesiska aktörer. Dessa upphandlingar har skett utan att någon säkerhetsprövning ägt rum. Dessutom har nyligen kinesiska företag vunnit upphandlingar vad gäller byggande av nya arbetstunnlar och tågtunnlar i Stockholm. I dagsläget är det oklart om den planerade upphandlingen av tunnelbanan kommer att bli av eller om regionen väljer att förlänga nuvarande avtal med en kinesisk aktör.
Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet Mikael Damberg:
Vad avser statsrådet att göra med anledning av att allt fler infrastrukturprojekt, såväl byggnation som drift, övertas av kinesiska företag utan att säkerhetsprövningar genomförts, och hur överensstämmer detta med regeringens antagna Kinastrategi?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:1892 besvarad av Statsrådet Mikael Damberg (S)
Svar på fråga 2020/21:1892 och 2020/21:1894 av Pål Jonson (M) Kinesiska investeringar i kritisk infrastruktur och Transporter som del av granskningssystemet för utländska direktinvesteringar
Pål Jonson har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av att allt fler infrastrukturprojekt, såväl byggnation som drift, övertas av kinesiska företag utan att säkerhetsprövningar genomförts, och hur detta överensstämmer med regeringens antagna Kinastrategi.
Pål Jonsson har även frågat mig om jag avser att agera för att transporter ska beaktas i det nya systemet för granskning av utländska direktinvesteringar.
Säkerhetsfrågor står högt upp på regeringens agenda och regeringen har redan tagit en rad initiativ för att minska risken för oönskade utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. Den 1 januari 2021 skärptes bl.a. bestämmelserna i säkerhetsskyddslagen. Lagändringarna gör det möjligt att stoppa överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet och egendom av betydelse för Sveriges säkerhet. Det pågår även ett arbete med att ta fram lagförslag som bl.a. syftar till att stärka tillsynen på området.
Regeringen har beslutat flera myndighetsuppdrag i syfte att fördjupa myndigheternas samverkan kring utländska direktinvesteringar och för att förbättra myndigheternas kunskapsläge. Under hösten 2020 trädde en ny lag i kraft som gör att EU:s förordning om utländska direktinvesteringar kan tillämpas i Sverige. Sverige kan därigenom utbyta information med andra medlemsstater i EU om direktinvesteringar.
Regeringen tillsatte i augusti 2019 den s.k. Direktinvesteringsutredningen som ska föreslå hur ett system för granskning av utländska direkt-investeringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Uppdraget är komplext och intresset av att skydda bl.a. kritisk infrastruktur från skadliga uppköp måste balanseras mot intresset av att upprätthålla Sveriges attraktionskraft för utländska investeringar. Utredningen ska redovisas senast den 2 november 2021.
Ett annat sätt att motverka problemet med oönskade utländska direktinvesteringar är att förbättra kunskapen om vad som är skyddsvärt och vikten av att begränsa riskerna för spridning av känslig teknologi. Det sker bl.a. genom att öka kunskapen på området men också genom att verksamhetsutövarna själva förstärker sitt säkerhetsarbete.
Sverige har en öppen ekonomi med stark betoning på frihandel. Det ligger i Sveriges intresse att ha handel med andra länder, däribland Kina, för jobb och tillväxt i Sverige. Regeringen är samtidigt medveten om de säkerhetsproblem som kan uppstå vid vissa utländska förvärv av känslig infrastruktur och känsliga teknologier. I regeringens skrivelse Arbetet i frågor som rör Kina (skr. 2019/20:18) har regeringen också uttalat att Kinas växande globala inflytande innebär både möjligheter och utmaningar.
Regeringen har alltså redan vidtagit ett antal åtgärder på området. Men vi kommer inte att nöja oss med detta. Jag kommer att fortsätta följa frågan och om det behövs är jag beredd att överväga ytterligare initiativ.
Stockholm den 3 mars 2021
Mikael Damberg
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.