Nekad familjeåterförening
Skriftlig fråga 2020/21:2052 av Christina Höj Larsen (V)
Frågan är besvarad
Händelser
- Fördröjd
- Ärendet var fördröjt
- Inlämnad
- 2021-03-03
- Överlämnad
- 2021-03-03
- Anmäld
- 2021-03-04
- Sista svarsdatum
- 2021-03-10
- Svarsdatum
- 2021-03-17
- Besvarad
- 2021-03-17
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Justitie- och migrationsminister Morgan Johansson (S)
Det försörjningskrav som uppställs för familjeåterförening sedan den tillfälliga begränsningslagen trädde i kraft har lett till att många familjer tvingas leva åtskilda från varandra. Det får svåra konsekvenser för de enskilda, men även för samhället i stort.
Det finns även flera fall där de som uppfyller de formella kraven ändå nekas familjeåterförening. Människor som har slitit för att hitta ett arbete med tillräcklig lönenivå och en bostad som uppfyller kraven på antal rum nekas rätten att få leva med sin familj här i Sverige eftersom Migrationsverket anser att avståndet mellan bostaden och arbetet är för långt. På vilken grund Migrationsverket anser sig kunna fatta sådana beslut är oklart och varierar något. Bedömningarna skiljer sig också mellan olika delar av landet.
I Migrationsverkets föreskrifter uppställs endast ett krav på att anknytningspersonen ska förfoga över en godkänd bostad. Utifrån familjeåterföreningsdirektivets syfte och tillhörande praxis bör det vara tillåtet att bo och arbeta på olika orter. Trots det har Migrationsverket i vissa ärenden angett att det finns ett krav på att anknytningspersonen har sin dygnsvila i den bostad som denne förfogar över. Detta har myndighetens egen rättsenhet beskrivit som felaktigt. Det finns också andra exempel på avslag som saknar rättslig grund, men även ärenden som pekar i motsatt riktning. Bland annat har uppehållstillstånd beviljats i ett fall där arbetet var i Stockholm men bostaden i Skåne. Bedömningarna varierar alltså.
Det finns många människor i Sverige som pendlar, dagligen och veckovis. Med dagens arbets- och bostadsmarknad är det ett måste för många. Vänsterpartiet anser att den möjligheten bör finns även för dem som nyligen kommit till Sverige. Att tvinga familjer att leva åtskilda från varandra skapar stort lidande och stress. Det är inte heller rimligt att en myndighet tar beslut utan tydlig rättslig grund. I detta fall beslut med enorm inverkan över människor liv.
Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister Morgan Johansson:
Avser ministern att ta några initiativ för att förtydliga att avståndet mellan bostad och arbete inte påverkar rätten till familjeåterförening?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:2052 besvarad av Justitie- och migrationsminister Morgan Johansson (S)
Svar på fråga 2020/21:2052 av Christina Höj Larsen (V)
Nekad familjeåterförening
Christina Höj Larsen har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att förtydliga att avståndet mellan bostad och arbete inte påverkar rätten till familjeåterförening.
Genom lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige, infördes ett skärpt försörjningskrav som gäller vid anhöriginvandring. Kravet innebär att anknytningspersonen ska kunna försörja både sig själv och den anhörige och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och den anhörige. Enligt utlänningslagen gäller sedan tidigare att ett uppehållstillstånd får vägras om man inte har för avsikt att leva tillsammans i Sverige.
Det är myndigheterna som ansvarar för att tillämpa regelverket och att i varje enskilt fall bedöma om försörjningskravet och andra förutsättningar för att bevilja uppehållstillstånd är uppfyllt. Jag har förtroende för myndigheterna förmåga att tillämpa gällande rätt.
Stockholm den 17 mars 2021
Morgan Johansson
Intressenter
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.