Effekter av pandemin på barns och ungas psykiska mående
Skriftlig fråga 2020/21:2169 av Ann-Sofie Lifvenhage (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-03-11
- Överlämnad
- 2021-03-12
- Anmäld
- 2021-03-16
- Svarsdatum
- 2021-03-24
- Sista svarsdatum
- 2021-03-24
- Besvarad
- 2021-03-24
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Socialminister Lena Hallengren (S)
Vi har nu kunnat ta del av Bris rapport för 2020 om barns och ungas psykiska mående under pandemin. Rapporten visar långt ifrån önskvärda siffror kring hur det står till med den psykiska hälsan för våra barn och unga.
Antalet som vänder sig till stödtelefoner eller liknande stödinsatser har ökat. Fler dyker upp till bups mottagningar och motsvarande verksamheter. Unga och unga vuxna har sämre än vuxna klarat av de samhällsförändringar som pandemin dragit med sig.
De unga som redan innan pandemin hade ett dåligt psykiskt mående eller var i riskgruppen med extra sårbara individer har fått en förvärrad situation under pandemin, men ökningen har även skett bland de unga som tidigare inte uppvisat ett dåligt psykiskt mående. Generellt har ungas levnadsvillkor påverkat deras mående i högre grad än vuxnas.
Familjekonflikter, övergrepp och ensamhet har i en allt högre grad påverkat det psykiska måendet negativt under pandemin – en alarmerade situation som måste hanteras för att vi inte ska få än fler individer som fastnar i psykisk ohälsa.
Att skolor och fritidsaktiviteter i stor utsträckning kunnat hållas öppna i Sverige har dessvärre inte räckt för att motverka det psykiska dåliga måendet.
I rapporten lyfts vikten av tidigare stödinsatser som avgörande för att hindra fortsatt negativ utveckling.
Min fråga till socialminister Lena Hallengren med anledning av detta är:
Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stoppa den negativa utvecklingen och förbättra ungas psykiska mående?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:2169 besvarad av Socialminister Lena Hallengren (S)
Svar på fråga 2020/21:2169 av Ann-Sofie Lifvenhage (M)
Effekter av pandemin på barns och ungas psykiska mående
Ann-Sofie Lifvenhage har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att stoppa den negativa utvecklingen och förbättra ungas psykiska mående.
Det finns indikationer på att covid-19-pandemin har påverkat barns och ungas välmående i negativ riktning även om det är för tidigt att säga hur konsekvenserna av pandemin kommer att se ut på längre sikt. Troligt är dock att effekterna av pandemin kommer att leva kvar även efter att smittspridningen har avstannat och samhället kan återgå till det normala.
Regeringen ser allvarligt på en möjlig ökad psykisk ohälsa i barn- och ungdomsgruppen och för därför en aktiv politik för att möta de samhällsutmaningar som covid-19 har fört med sig. Inom området psykisk hälsa och suicidprevention, som var prioriterade områden för regeringen även innan pandemin, fördelas för 2021 ca 1,7 miljarder kronor genom en överenskommelse mellan staten och Sveriges Kommuner och Regioner (SKR). Merparten av medlen fördelas till kommuner och regioner för att stärka och utveckla deras arbete och barn och unga är en prioriterad målgrupp i satsningen som är särskilt angelägen mot bakgrund av pandemin.
Regeringen har även höjt bidragen till det civila samhällets organisationer i syfte att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid. För 2021 fördelas ca 64 miljoner kronor till organisationernas arbete inom området vilket är en rekordhög summa. Genom medlen kan fler barn och unga få lättillgängligt stöd t.ex. via telefon, webb eller chatt.
Regeringen har också beslutat om ett flertal andra insatser som syftar till att intensifiera det förebyggande och främjande arbetet. Det handlar t.ex. om satsningar på primärvården, på ökad tillgänglighet till hälso- och sjukvården samt inrättandet av en funktion vid Folkhälsomyndigheten som har till syfte att sprida kunskap om psykisk hälsa och suicidprevention till befolkningen, däribland barn och unga.
Regeringen har vidare givit Barnombudsmannen i uppdrag att stödja myndigheter i deras arbete med att sprida information och kunskap till barn med anledning av covid-19. Barnombudsmannen har även i uppdrag att göra en analys av vilka konsekvenser covid-19 får för barn och unga i Sverige. Barn i utsatta situationer och med särskilda behov ska vara i fokus.
Våra barns och ungas hälsa och välbefinnande är en viktig fråga för regeringen och det är angeläget att barn och unga har allt stöd de behöver för att kunna hantera de utmaningar som de möter. Regeringen följer därför noggrant utvecklingen för att vid behov kunna vidta ytterligare åtgärder.
Stockholm den 24 mars 2021
Lena Hallengren
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.