Stärkta rättigheter för barn vid nationella adoptioner
Skriftlig fråga 2020/21:2351 av Arman Teimouri (L)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-03-26
- Överlämnad
- 2021-03-26
- Anmäld
- 2021-04-06
- Svarsdatum
- 2021-04-07
- Sista svarsdatum
- 2021-04-07
- Besvarad
- 2021-04-07
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Socialminister Lena Hallengren (S)
Sverige har sedan länge systematiserat internationella adoptioner som i grunden ska vara rättssäkra, både för presumtiva adoptivföräldrar och för barnet. Genom internationella samarbeten och överenskommelser som Haagkonventionen skapas rutiner för att framför allt skydda barnet.
I Sverige genomgår presumtiva föräldrar en process med både obligatorisk utbildning och en gedigen medgivandeutredning som normalt hanteras av familjerätten i kommunen. Efter att de presumtiva adoptivföräldrarna fått ett medgivande kan de som vill fortsätta processen genom de av Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd godkända adoptionsorganisationerna.
När det däremot gäller nationella adoptioner finns i dag ingen systematiserad och rättssäker process. Även om antalet nationella adoptioner är relativt lågt ligger ansvaret mycket tyngre på socialtjänsten i respektive kommun att hitta och välja ut adoptivföräldrar. Det finns i dag heller inget kösystem. I praktiken innebär det att den eller de som fått ett medgivande skriver till Sveriges kommuner och deras familjerätter för att upplysa dem om att de finns som presumtiva föräldrar. Därefter är det upp till enskilda handläggare att fastslå och välja adoptivföräldrar.
Med anledning av detta vill jag fråga socialminister Lena Hallengren:
Avser regeringen att se över lagstiftningen samt systemet för nationella adoptioner för att ta till vara barnets bästa?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:2351 besvarad av Socialminister Lena Hallengren (S)
Svar på fråga 2020/21:2351 av Arman Teimouri (L)
Stärkta rättigheter för barn vid nationella adoptioner
Arman Teimouri har frågat mig om regeringen avser att se över lagstiftningen samt systemet för nationella adoptioner för att ta till vara barnets bästa.
FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen) är sedan den
1 januari 2020 svensk lag. Av barnkonventionen följer att konventionsstater som erkänner och tillåter adoption ska säkerställa att största vikt ges till vad som bedöms vara barnets bästa. Att barnets bästa ska ges störst vikt vid alla frågor som rör adoption av ett barn följer även av föräldrabalken. En modernisering av adoptionsreglerna i föräldrabalken genomfördes 2018 för att stärka barnrättsperspektivet och skapa bättre förutsättningar för ett effektivt förfarande som uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet.
Nationella adoptioner är inte vanligt förekommande. De flesta nationella adoptioner handlar om närståendeadoption. Men nationell adoption kan också avse t.ex. att familjehemsföräldrar adopterar ett barn som under en tid varit placerat hos dem, eller ett spädbarn som lämnats för adoption av sina föräldrar.
Vid adoption av spädbarn placeras barnet ofta hos den tilltänkta adoptiv-familjen innan adoptionen kan genomföras. Ett barn får inte utan socialnämnds medgivande eller beslut om vård tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om barnet. Hemmet och förutsättningarna för vård i hemmet måste vara utredda innan nämnden lämnar medgivande eller fattar beslut om vård. Vid valet av placering ska vad som är bäst för barnet vara avgörande. Det innebär att socialtjänsten har samma ansvar för barn som är placerade hos tilltänkta adoptivföräldrar som för barn som är placerade i familjehem.
I fråga om placerade barn finns det behov av ökad kunskap om nationella adoptioner. Socialstyrelsen har därför fått i uppdrag att genomföra kunskaps-höjande insatser om bl.a. nationella adoptioner i syfte att stärka tryggheten och stabiliteten för familjehemsplacerade barn. Socialstyrelsen ska stödja kommunerna i utvecklingen av rekryteringen av familjehem efter barns olika behov och förutsättningar, bl.a. kan frågan om adoption behöva uppmärksammas redan i rekryteringsprocessen av familjehem.
Stockholm den 7 april 2021
Lena Hallengren
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.