Styrningen av Sveriges krisberedskap
Skriftlig fråga 2020/21:2710 av Mats Sander (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-04-28
- Överlämnad
- 2021-04-29
- Anmäld
- 2021-04-30
- Svarsdatum
- 2021-05-05
- Sista svarsdatum
- 2021-05-05
- Besvarad
- 2021-05-05
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Mikael Damberg (S)
Coronapandemin har satt fokus på Sveriges krisberedskap ur flera perspektiv. Materielförsörjning är ett sådant, där kritisk sjukvårdsmateriel och skyddsutrustning har saknats. Detta blev tydligt under pandemins inledande fas.
Staten fördelar varje år runt en halv miljard kronor via MSB till myndighetsprojekt som ska förstärka Sveriges krisberedskap och civila försvar. De ska stärka samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser samt bidra till att skapa eller vidmakthålla en grundläggande försvarsförmåga.
Riksrevisionens granskningsrapport (RiR 2021:7) visar att det finns brister i styrmedlets effektivitet med en risk för att projektbidragen används för ordinarie verksamhet och därför inte blir den förstärkning av Sveriges krisberedskap som är tänkt.
Några exempel på kritiken som Riksrevisionen rapporterar om är gränsdragningsproblematik, otydliga fördelningsbeslut och Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps breda ansvar inom krisberedskap och civilt försvar som gör det svårt att hävda att något går utöver det ansvar som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har enligt ansvarsprincipen. Även inom myndigheten blir gränsdragningsproblematiken särskilt påtaglig.
Flera myndigheter påpekar enligt rapporten att det är svårt att ha en långsiktig planering när en stor del av beredskapsarbetet finansieras med projektbidrag. Vissa myndigheter är dessutom helt beroende av projektbidragen för att kunna arbeta med utveckling av krisberedskap. Att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap dessutom inte gör någon uppföljning av projekten på längre sikt innebär att problematiken inte kan fångas upp och åtgärdas.
Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Mikael Damberg:
Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åtgärda problematiken med styrmedlets ineffektivitet?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:2710 besvarad av Statsrådet Mikael Damberg (S)
Svar på fråga 2020/21:2710 av Mats Sander (M) Styrningen av Sveriges krisberedskap
Mats Sander har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att åtgärda problematiken med styrmedlets ineffektivitet utifrån det som beskrivs i Riksrevisionens granskningsrapport Projektbidrag från anslag 2:4 krisberedskap - ett styrmedel med utmaningar.
Det är viktigt att de projekt som bedrivs med stöd av anslag 2:4 Krisberedskap leder till en utveckling av krisberedskapen och det civila försvaret. Regeringen har i budgetpropositionen för 2021 konstaterat att de utvecklingsprojekt som myndigheter genomfört bl.a. har bidragit till kunskapsuppbyggnad och att stärka den tvärsektoriella samverkan inom flera samhällsviktiga områden.
Jag välkomnar Riksrevisionens granskning av projektbidrag från anslag 2:4 krisberedskap och kommer noga ta del av de slutsatser som framkommer i granskningsrapporten.
Regeringen kommer i en skrivelse till riksdagen att återkomma med sina bedömningar av de rekommendationer som Riksrevisionen har lämnat.
Stockholm den 5 maj 2021
Mikael Damberg
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.