Belarusaffären
Skriftlig fråga 2020/21:2958 av Björn Söder (SD)
Frågan är besvarad
Händelser
- Fördröjd
- Ärendet var fördröjt
- Inlämnad
- 2021-05-21
- Överlämnad
- 2021-05-24
- Anmäld
- 2021-05-25
- Besvarad
- 2021-06-02
- Sista svarsdatum
- 2021-06-02
- Svarsdatum
- 2021-06-02
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Utrikesminister Ann Linde (S)
TV4:s Kalla fakta avslöjade tidigare att svenska Exportkreditnämnden (EKN) beslutat att ställa ut garantiofferter i affären mellan Siemens i Finspång och det statliga belarusiska energibolaget Minskenergo.
Detta var samtidigt som det pågick omfattande protester i Belarus mot det nyss genomförda presidentvalet. Under protesterna har oppositionspolitiker och regimkritiker fängslats, och många vittnar om tortyr i fängelserna. Samtidigt frös Sverige bistånd till statliga aktörer i landet, och statsminister Stefan Löfven talade om sanktioner.
Nu framkommer uppgifter om att Sveriges ambassadör i Minsk deltagit vid flera möten där kontrakt undertecknats om affären.
I utrikesministerns tidigare kommentar till TT påpekade ministern att mötena som Sveriges ambassadör i Minsk deltog i för att få affären i hamn skedde under 2019, före polisens brutala ingripanden mot fredliga demonstranter i samband med presidentvalet i augusti 2020. Men det är ju inte så att övergreppen och tortyren i Belarus började i samband med valet, utan sådant har ju pågått under många år.
Utrikesministern vägrar att svara på frågor kring ambassadörens medverkan och hänvisar till utrikeshandelsministern: Frågan ligger under utrikeshandelsminister Anna Hallberg, det är en fråga om EKN och främjandefrågor och ligger inte under mig, säger hon. Men samtidigt sorterar ambassadörerna under utrikesministern, och utrikesministern är dessutom departementschef.
Ambassadörerna har också ett helhetsansvar för Sveriges relationer med det land där de är stationerade. Därför är det extra allvarligt när det finns uppgifter om att en ambassadör inte har agerat omdömesgillt. När Sverige skickar ut ambassadörer som representerar landet är det av mycket stor vikt att det är personer som agerar på ett sätt som överensstämmer med vårt lands generella utrikespolitiska inriktning.
I det aktuella fallet är det på ett principiellt plan dessutom extra allvarligt, då det handlar om ett land, Belarus, där det pågår en konflikt och där en ambassadör kan förväntas uppvisa ett mycket omdömesgillt agerande, då misstag i denna kontext kan få allvarliga konsekvenser både i de enskilda fallen och för Sveriges rykte som ett land som står upp för demokrati och mänskliga rättigheter.
Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister Ann Linde:
Avser ministern att inom ramen för sin tjänsteutövning vidta några åtgärder för att klarlägga omständigheterna kring affären och för att säkerställa att Sverige företräds i Belarus på ett sätt som överensstämmer med vårt lands generella utrikespolitiska inriktning?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:2958 besvarad av Statsrådet Anna Hallberg (S)
Svar på fråga 2020/21:2958 av Björn Söder (SD)
Belarusaffären
Björn Söder har frågat utrikesminister Ann Linde om hon avser att inom ramen för sin tjänsteutövning vidta några åtgärder för att klarlägga omständigheterna kring affären och för att säkerställa att Sverige företräds i Belarus på ett sätt som överensstämmer med vårt lands generella utrikespolitiska inriktning. Frågan har överlämnats till mig.
Vad gäller Belarus så är regeringens ställningstagande om den mycket allvarliga utvecklingen glasklar. Vi har varit tydliga i vår hållning avseende det förfuskade presidentvalet, den omfattande repressionen och brotten mot mänskliga rättigheter.
Jag vill understryka att Sveriges utrikes-och handelspolitik kompletterar varandra väl och verkar parallellt såväl nationellt, inom EU som globalt. Regeringen bedriver en kraftfull utrikespolitik som står upp för mänskliga rättigheter samtidigt som vi främjar ökad handel där svenska företag, med sina hållbara lösningar och värderingar, i regel är en positiv kraft i världen.
Sverige företräds internationellt av våra ambassadörer som utför ett viktigt arbete med att främja svenska intressen. Ambassadernas handelsfrämjande arbete sker förstås inom de ramar som sätts av Sveriges utrikespolitik och i förekommande fall av relevanta EU-gemensamma beslut. Det kan röra sig om exempelvis handelsbojkotter eller exportförbud av varor och tjänster som omfattas av embargo. Det finns idag inget förbud som hindrar företag att exportera civila varor till Belarus.
Även på s.k. svåra marknader, det vill säga i länder som idag inte är fullt ut demokratiska, har våra ambassader en viktig uppgift med att fortsätta främja handel. Anledningarna till det är flera. Dels för att svenska företags närvaro kan vara till fördel för lokalbefolkningen då även de gynnas av en exempelvis utbyggd infrastruktur. Dels för att svenska företag med sin närvaro i världen ofta är en positiv kraft som sprider värderingar kring hållbarhet, jämställdhet och arbetstagares rättigheter. Samt för att det har främjat vår internationella konkurrenskraft och skapat arbetstillfällen i Sverige.
Precis som Exportkreditnämnden avstår från medverkan i affärer när de inte lever upp till de högst ställda krav vad gäller hänsyn till mänskliga rättigheter gör även ambassaderna avvägningar i sitt främjandearbete
När det gäller hur Sverige företräds i Minsk har ambassadör Christina Johannesson mitt och utrikesdepartementets fulla förtroende som regeringens representant i Belarus. Ambassaden - och inte minst ambassadören själv - bedriver på uppdrag av regeringen ett aktivt och långsiktigt arbete för att främja respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i landet.
Mot bakgrund av den fortsatt mycket negativa utvecklingen i Belarus arbetar EU nu med att fortsätta utvidga de riktade sanktionerna och införa ytterligare riktade ekonomiska sanktioner, vilket Sverige stödjer
Stockholm den 2 juni 2021
Anna Hallberg
Intressenter
Frågeställare
Ställd till
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.