Förbud mot Muslimska brödraskapet
Skriftlig fråga 2020/21:3353 av Björn Söder (SD)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-07-15
- Överlämnad
- 2021-07-15
- Besvarad
- 2021-07-29
- Sista svarsdatum
- 2021-07-29
- Svarsdatum
- 2021-07-29
- Anmäld
- 2021-08-17
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Mikael Damberg (S)
Österrike fattade för några dagar sedan beslut om att förbjuda Muslimska brödraskapet. Landet blir därmed det första i Europa som bannlyser den terrorkopplade internationella islamistiska och antisemitiska organisationen, rapporterar Samnytt.
Samnytt skriver vidare:
Muslimska brödraskapet, som bildades i Egypten 1928 och under andra världskriget samarbetade med de tyska nazisterna, har som mål att införa ett globalt kalifatliknande styre grundat på Koranen, sharia och Haditherna. I den världen finns ingen plats för judar eller Israel. I Europa är man främst representerade via bulvaner, i Sverige ofta skattefinansierade föreningar och studieförbund.
Medan flera länder i omvärlden förbjudit och terrorstämplat organisationen, har den kunnat verka tämligen ostört i Europa. Österrike är ett av de länder som upplevt stora problem med radikal islam och terrorism som kan härledas till Muslimska brödraskapets närvaro. MB har infiltrerat det österrikiska samhället genom att starta och ta över företag och beskrivs idag kontrollera ett industriellt imperium i landet.
Men genom den nya antiterrorlagstiftning som för några dagar sedan klubbats av det österrikiska parlamentet förklaras Muslimska brödraskapet olagligt. Beslutet har föregåtts av omfattande underrättelseverksamhet, Operation Luxor, där man kartlagt organisationen i landet och dess nyckelpersoner.
På listan finns ett sjuttiotal terrormisstänkta personer och ett sextiotal organisationer, företag, moskéer med mera. De utpekade personerna har i de flesta fall arresterats, många av dem under razzior som genomfördes i november förra året efter en uppmärksammad dödlig terrorattack i huvudstaden Wien som Samnytt tidigare rapporterat om.
Muslimska brödraskapet blir nu en av de organisationer som svartlistas i landet som kopplade till religiös brottslighet. Samröre med organisationen och spridning av dess propaganda blir straffbart.
Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Mikael Damberg:
Avser statsrådet att ta initiativ till att Sverige agerar på samma sätt som Österrike och förbjuder islamistiska Muslimska brödraskapet, och om inte, varför?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:3353 besvarad av Statsrådet Mikael Damberg (S)
Svar på fråga 2020/21:3353 av Björn Söder (SD)
Förbud mot Muslimska brödraskapet
Björn Söder har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att Sverige agerar på samma sätt som Österrike och förbjuder islamistiska Muslimska brödraskapet, och om inte, varför. Frågan ställs utifrån en beskrivning av organisationen som antisemitisk och kopplad till terrorism.
Det demokratiska statsskicket i Sverige bygger bland annat på fri åsiktsbildning. Detta innebär dock inte att man har rätt att begå brott vid till exempel åsiktsyttringar. Om brott begås är det upp till myndigheter att vidta åtgärder.
Svensk grundlag ger ett långtgående skydd för föreningsfriheten. Föreningsfriheten får begränsas genom vanlig lag under vissa snävt avgränsade förutsättningar, bland annat när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. En parlamentariskt sammansatt kommitté, Kommittén om förbud mot rasistiska organisationer, har haft i uppdrag att överväga ett förbud mot rasistiska organisationer som stödjer sig på den möjligheten. Kommittén bedömer att det är nödvändigt att införa ett förbud mot rasistiska organisationer och att förbudet bör införas genom ny straffrättslig lagstiftning. I betänkandet Ett förbud mot rasistiska organisationer (SOU 2021:27) föreslår kommittén att det i 16 kap. brottsbalken ska införas två nya brott, organiserad rasism och stöd åt organiserad rasism. Remissbehandling av betänkandet pågår.
En parlamentariskt sammansatt kommitté, 2020 års grundlagskommitté, har haft i uppdrag att bedöma om det bör införas utökade möjligheter att begränsa den grundlagsskyddade föreningsfriheten i förhållande till sammanslutningar som ägnar sig åt terrorism. Kommittén föreslår i ett betänkande från mars 2021 att det i regeringsformen ska införas en bestämmelse som ger möjlighet att i lag inskränka föreningsfriheten när det gäller sammanslutningar som ägnar sig åt eller understödjer terrorism (Föreningsfrihet och terroristorganisationer, SOU 2021:15). Ärendet bereds fortsatt i Regeringskansliet. Regeringen gav i april 2021 en utredare i uppdrag att lämna förslag som innebär att det införs ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation. Uppdraget ska redovisas senast den 11 april 2022.
Sverige kommer aldrig att göra avkall på de principer och värderingar som gör vårt land fritt, öppet, demokratiskt och tolerant. Den som med våld, hot eller hat angriper andra människor av ideologiska skäl eller i religionens namn utmanar de grundläggande principerna för vårt demokratiska samhälle. Sådana angrepp kan vi aldrig acceptera.
Regeringen har på senare år genomfört ett stort antal åtgärder för att motverka och bekämpa våldsbejakande extremism och terrorism. Den straffrättsliga lagstiftningen mot terrorism har byggts ut, bland annat genom det i mars 2020 införda brottet samröre med en terroristorganisation. Dessutom har straffansvaret för bland annat utbildning, resa och finansiering kopplat till terroristbrottslighet utvidgats.
Regeringen är fast besluten om att fortsätta att bekämpa såväl antisemitism och andra former av rasism som våldsbejakande extremism och terrorism med respekt för våra grundlagsskyddade fri- och rättigheter och med medel som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkert samhälle. Jag och regeringen kommer att fortsätta det intensiva arbetet med dessa frågor.
Stockholm den 29 juli 2021
Mikael Damberg
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.