Lärdomar av Ungerns hantering av arbetslöshet
Skriftlig fråga 2020/21:3591 av Björn Söder (SD)
Frågan är inlämnad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-09-02
- Överlämnad
- 2021-09-03
- Anmäld
- 2021-09-08
- Svarsdatum
- 2021-09-15
- Sista svarsdatum
- 2021-09-15
- Besvarad
- 2021-09-15
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Arbetsmarknadsminister Eva Nordmark (S)
Socialdemokraterna och Stefan Löfven lovade i valet 2014 att Sverige skulle ha lägst arbetslöshet i Europa år 2020 om Socialdemokraterna vann valet. Socialdemokraterna vann valet men i stället för att ligga i toppen i Europa, som vallöftet lät, har regeringen nu placerat Sverige i botten. Bara länder som Spanien, Grekland och Italien har högre arbetslöshet än Sverige.
I Ungern har man varit mycket framgångsrik med att bekämpa arbetslösheten. Det har givetvis sin förklaring i att man fört en framgångsrik politik på många olika plan.
Nu visar siffror på att antalet arbetssökande i Ungern minskar månad för månad. Sedan juni har antalet arbetssökande minskat med mer än 120 000 sedan juni förra året, då arbetslösheten hade stigit på grund av pandemin. Lediga arbeten sjönk från 100 000 i början av augusti till mindre än 60 000 i slutet av månaden.
Nu kommer ytterligare ett mått på dess framgång. Samnytt rapporterar att arbetslösheten i landet nu minskar ytterligare och närmar sig vad som kallas full sysselsättning med en arbetslöshet på under 4 procent. 4,7 miljoner hade en anställning och mer än 4 450 000 personer på den primära arbetsmarknaden i Ungern, en siffra landet inte sett på 30 år. Just nu ligger arbetslösheten på endast 3,9 procent, att jämföra med 7,8 procent i Sverige.
Enligt Ungerns arbetsmarknadsminister Sándor Bodó ligger framstegen i att bygga en ekonomi baserat på arbete. Han syftar på hur regeringen satsade på arbete i stället för bidrag. Bodó menar även att antalet ungrare som jobbade utomlands minskade med 16 000 vilket visar att de flesta ungrare som återvänder hittar jobb hemma.
András Horváth, chefsanalytiker vid tankesmedjan Takarékbank sa att rekordsiffrorna för sysselsättningen drevs av tjänstesektorn som har hjälpts av skattelättnader och lönestöd från regeringen. I slutet av 2021 kan arbetsmarknaden vara tillbaka på en nivå där arbetskraftsbrist återigen leder till höjda löner, höjd konsumtion och ökad BNP, säger han.
Av denna anledning vill jag fråga arbetsmarknadsminister Eva Nordmark:
Drar ministern några lärdomar utifrån hur Ungern har hanterat arbetslösheten, och avser ministern i så fall att vidta några åtgärder utifrån dessa?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:3591 besvarad av Arbetsmarknadsminister Eva Nordmark (S)
Svar på fråga 2020/21:3591 av Björn Söder (SD)
Lärdomar av Ungerns hantering av arbetslöshet
Björn Söder har frågat mig om jag drar några lärdomar utifrån hur Ungern har hanterat arbetslösheten och om jag avser i så fall att vidta några åtgärder utifrån dessa.
Det är riktigt att den rapporterade arbetslösheten i Ungern är lägre än i Sverige. Men internationella jämförelser är alltid vanskliga. Det är inte alltid relevant att jämföra utvecklingen mellan länder där arbetsmarknaderna kan ha skilda förutsättningar och det kan vara svårt att göra rättvisa statistiska jämförelser mellan länder. Det är bland annat tänkbart att sammansättningen av de arbetslösa i Sverige respektive Ungern ser väldigt olika ut.
Sverige har högst arbetskraftsdeltagande i EU och arbetskraftsdeltagandet har, till skillnad från i många andra länder, bibehållits på en hög nivå under krisen. Sverige har 73,2 procent arbetskraftsdeltagande, medan Ungern har 65,0 procent. Det höga arbetskraftsdeltagandet är ett viktigt skäl till att arbetslösheten i Sverige har ökat i relation till många andra länder. I Sverige är vi många som söker arbete, vilket är positivt. Det är bättre att den som blir av med jobbet fortsätter att söka jobb istället för att lämna arbetskraften, även om det innebär att arbetslösheten blir hög.
Regeringen har under pandemin gjort historiskt stora satsningar för att fler arbetslösa ska komma i jobb och utbildning. Budgetsatsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till över nio miljarder kronor 2021. Över två miljarder kronor satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknads-utbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. I regeringens vårändringsbudget för 2021 avsattes ytterligare 448 miljoner kronor för att fler arbetslösa ska få ta del av en matchningstjänst, extratjänst eller introduktionsjobb.
I budgetpropositionen för 2022 föreslår regeringen förstärkningar inom jobbpolitiken för sammanlagt 8 miljarder kronor. Det handlar dels om åtgärder för att bryta och motverka långtidsarbetslösheten och fortsätta bygga ut kunskapslyftet, dels om att förenkla för företagare, skapa nya jobb och främja omställning.
Svensk ekonomi har återhämtat sig starkare än väntat, vilket bland annat regeringens åtgärder bidragit till. Arbetsmarknadsläget har förbättrats och sysselsättningen har ökat under det första halvåret. Framöver bedöms sysselsättningen fortsätta att öka och arbetslösheten minska.
Regeringen kommer fortsatt att noga följa utvecklingen på arbetsmarknaden.
Stockholm den 15 september 2021
Eva Nordmark
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.