Situationen i Afghanistan
Skriftlig fråga 2021/22:1512 av Tony Haddou (V)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2022-04-28
- Överlämnad
- 2022-04-28
- Anmäld
- 2022-04-29
- Svarsdatum
- 2022-05-04
- Sista svarsdatum
- 2022-05-04
- Besvarad
- 2022-05-04
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Anders Ygeman (S)
Sedan talibanerna återtog makten i Afghanistan sommaren 2021 har förtrycket hårdnat och levnadsvillkoren försämrats avsevärt. Bland de mest utsatta finns de som tillhör folkgruppen hazarer, som upplever att de är utsatta för ett pågående folkmord. Hazarerna har varit förföljda och utsatta både historiskt och i nutid. Efter talibanernas övertagande har utsattheten blivit ännu värre, samtidigt som den internationella uppmärksamheten har minskat.
När talibanerna hade makten i landet på 1990-talet utsattes hazarer hårt. 1998 belägrade talibaner hazardominerade områden i centrala Afghanistan och svälte ut dem. Samma år intog talibaner staden Mazar-e Sharif och dödade etniska minoriteter, inklusive hazarer. Mellan 2 000 och 15 000 människor dödades.
I september och oktober 2021 rapporterades att talibaner massfördrev hazarer från Daykondi och Mazar-e Sharif. Totalt uppskattas 6 000 familjer ha fördrivits. I oktober 2021 dödades minst 147 personer i två bombdåd mot shiamoskéer i Kunduz och Kandahar. Nyligen attackerades två pojkskolor i ett hazardominerat bostadsområde i Kabul.
Samtidigt är utsattheten till följd av fattigdom och svält enorm. Flickor får inte gå i skola efter sjätte klass; kvinnor och män får inte gå till parkerna samma dagar. Hälsovårdssystemet är obefintligt, banksystemet har kraschat och hjälporganisationer har fått svårare att arbeta på grund av sanktioner.
71 afghanska medborgare fått avslag på sin asylansökan under 2022. Eftersom det inte går att flyga till Afghanistan i nuläget har dock inga utvisningar genomförts. Därmed försätts dessa människor i en utsatt limbosituation.
Vänsterpartiet anser att regeringen bör agera för att underlätta för människor som försöker fly Afghanistan, exempelvis genom EU-samarbete eller genom att öka antalet kvotflyktingar. De ensamkommande som har sökt skydd här och har varit i Sverige en längre tid borde få permanent uppehållstillstånd, och möjligheterna att få uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder bör stärkas.
Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet Anders Ygeman:
Avser statsrådet att ta några initiativ för att förbättra situationen för afghanska medborgare, hazarer i synnerhet, i Afghanistan och Sverige?
Svar på skriftlig fråga 2021/22:1512 besvarad av Statsrådet Anders Ygeman (S)
Svar på fråga 2021/22:1512 av Tony Haddou (V)
Situationen i Afghanistan
Tony Haddou har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att förbättra situationen för afghanska medborgare, hazarer i synnerhet, i Afghanistan och Sverige.
Regeringen står fast vid stödet till det afghanska folket. Sverige arbetar nära EU och FN för att kommunicera krav och förväntningar på talibanerna, inte minst i relation till personer som befinner sig i utsatta situationer, inklusive de som tillhör hazara.
Den 21 april 2022 uppdaterade Migrationsverket sitt rättsliga ställningstagande om prövning av skyddsbehov för medborgare från Afghanistan. Det rättsliga ställningstagandet utgår från den senaste landinformationen om Afghanistan från EU:s asylbyrå (EUAA). Ställningstagandet innehåller bland annat vägledande information om grupper som är särskilt utsatta i Afghanistan. Internflykt anses inte vara ett alternativ utom i undantagsfall. Något generellt praktiskt verkställighetshinder föreligger inte. Migrationsverket bedömer dock att den förändrade situationen när det gäller mänskliga rättigheter och de begränsade möjligheterna till internflykt i det enskilda fallet kan innebära att det föreligger ett hinder mot verkställighet vilket kan motivera ett uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder.
Hittills i år har mer än 1 800 afghanska medborgare beviljats uppehållstillstånd i Sverige efter asylansökan, och för 2021 var siffran 6 243 personer. Huvudregeln är att de tillstånd som beviljas är tidsbegränsade med möjlighet att ansöka om förlängning. Avslagsbeslut kan överklagas.
Situationen i Afghanistan är osäker och kan förändras snabbt. Det åligger Migrationsverket att följa och analysera händelseutvecklingen och att fatta de beslut som denna föranleder men regeringen har inte möjlighet att ingripa i detta arbete. Jag följer situationen för asylsökande från Afghanistan men avser i nuläget inte att ta några initiativ av det slag som frågeställaren tar upp.
Stockholm den 4 maj 2022
Anders Ygeman
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.