Pedofildebatten och manlig personal i förskolan
Skriftlig fråga 2021/22:497 av Michael Rubbestad (SD)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-12-07
- Överlämnad
- 2021-12-08
- Anmäld
- 2021-12-09
- Svarsdatum
- 2021-12-15
- Sista svarsdatum
- 2021-12-15
- Besvarad
- 2021-12-15
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Lina Axelsson Kihlblom (S)
Könsfördelningen bland de anställda i förskolan är fortsatt mycket ojämn; drygt 4 procent av de anställda som arbetar med barn är män. Andelen har varit i stort sett konstant under de senaste tio åren. Andelen män som arbetar i fristående förskolor är högre än i kommunala förskolor: 6 procent respektive 4 procent. Vidare avslutar vissa år så få som 50 procent av de manliga eleverna sin förskollärarutbildning.
Flera män som intervjuats av olika forskare och reportrar beskriver baksidorna med att vara man i förskolan. De ifrågasätter varför de får rollen som vaktmästare som ska byta glödlampor när detta lika gärna kan göras av de kvinnliga förskollärarna. De upplever också att de är väldigt synliga som män i förskolan; att särbehandlas av kolleger, chefer och föräldrar kan upplevas både positivt och negativt.
Men det jobbigaste som männen lyfter fram är att förhålla sig till att bli betraktad som en presumtiv pedofil och att hantera den rädsla, ilska och risk som det för med sig.
I mitten av 1990-talet svepte en våg av polisanmälningar mot anställda män i förskolan in. Tonläget var så högt att det till och med ifrågasattes ifall män borde få arbeta i förskolan över huvud taget. Resultatet blev att andelen män i förskolan sjönk från 3,1 procent i början av 1990-talet till som lägst 1,9 procent år 1998, enligt statistik från Skolverket.
Sedan dess har andelen män åter kommit upp på samma nivå som tidigare. Men rädslan för pedofili i förskolan har hela tiden funnits där och har då och då flammat upp i debatten.
Männen i Skolverkets studier säger att de försöker att inte låta sig påverkas av pedofildebatten när det gäller relationen till barnen på deras arbetsplatser, men en av männen förklarar att oron sätter sig i bakhuvudet.
Rapporterna berättar att många av männen bygger upp ett eget säkerhetstänkande kring hur de ska agera mot barn, föräldrar och kolleger för att undvika misstankar. En del män undviker att ha barnen i knät, att delta i barnmassage eller att ligga intill något barn vid vilan. De vill ha dörrar öppna ifall de ska hjälpa ett barn på toaletten eller byta blöja. En del män nekar i perioder till att göra olika arbetsuppgifter om de tror att det kan misstolkas.
Om en anmälan uppmärksammas i närheten av deras egen kommun eller i riksmedier skapar det ytterligare rädsla. Vissa män uttrycker oro över att en anmälan från en förälder, som kan vara ogrundad, riskerar att slå sönder hela deras yrkesliv och privatliv i en handvändning. För även om anmälningarna läggs ned är det svårt att rentvå sig från misstankarna. De nedlagda anmälningarna väcker sällan medialt intresse. Däremot lever hatet ofta sitt eget liv när anmälda män får sin identitet röjd på öppna forum på internet.
Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet Lina Axelsson Kihlblom:
Hur avser statsrådet att agera för att öka andelen manlig personal i den svenska förskolan mot bakgrund av den så kallade pedofildebatten?
Svar på skriftlig fråga 2021/22:497 besvarad av Statsrådet Lina Axelsson Kihlblom (S)
Svar på fråga 2021/22:497 av Michael Rubbestad (SD)
Pedofildebatten och manlig personal i förskolan
Michael Rubbestad (SD) har frågat mig hur jag avser att agera för att öka andelen manlig personal i den svenska förskolan mot bakgrund av den så kallade pedofildebatten.
Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och den bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Utbildningen i förskolan ska vara trygg, rolig och lärorik för alla barn. Det är förskollärare, som enligt skollagen, ansvarar för undervisningen i förskolan. Förskollärarnas kompetens och särskilda ansvar är därför mycket viktigt för att garantera en likvärdig förskola av hög kvalitet. Det är centralt att förskolläraryrket, barnskötaryrket och förskolan som arbetsplats är tillgänglig för alla personer oavsett kön. Inte minst för att en del i förskolans uppdrag handlar om att motverka könsmönster som kan begränsa barnens utveckling och val. Hur barn blir bemötta och vilka krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Det är därför av största vikt att barn i förskolan får erfara att män och kvinnor, pojkar och flickor, kan arbeta i alla yrkeskategorier.
Könsfördelningen bland personalen som arbetar inom förskolan är ojämn. Andelen män som arbetar i förskolan har visserligen ökat något över tid men från låga nivåer. År 2006 var andelen män 2,4 procent i kommunala förskolor och 4,5 procent i de fristående förskolorna. År 2020 var andelen män 4 procent i kommunala förskolor och 5,7 procent i fristående förskolor.
Av de studenter som antogs till förskollärarprogrammen under perioden mellan läsåren 2011/12 och 2019/20 var mellan 6–8 procent män. För de män och kvinnor som arbetar i förskolan men som inte har nått en förskollärarexamen finns det möjlighet att komplettera sina tidigare studier och nå en examen genom vidareutbildning av lärare (VAL). Andelen manliga elever som tog examen på gymnasieskolans barn-och fritidsprogram där barnskötarutbildning ges har ökat från 24 procent 2010 till 36 procent 2020.
Regeringen arbetar för att alla barn och elever ska få möta kunniga och kompetenta lärare och förskollärare oavsett var i landet de bor. Det är så vi lägger grunden för en jämlik kunskapsskola och ett starkt samhälle. Åtgärder för att öka andelen män i förskolan handlar om ett långsiktigt arbete som behöver ske på olika samhällsnivåer. Att få män söker sig till arbete i förskolan är ett problem för kompetensförsörjningen och för jämställdheten i samhället. Vi behöver fler män som vill arbeta i förskolan och utbilda sig till förskollärare och barnskötare. Regeringen har satsat på förskolan genom att besluta om insatser för att stärka det pedagogiska ledarskapet. Inom Regeringskansliet bereds förslaget om att inrätta ett professionsprogram för förskollärare, lärare och rektorer. Programmet ska utveckla skolprofessionerna för att på så sätt främja skolutveckling, stärka professionernas attraktionskraft och skapa förutsättningar för högre kunskapsresultat och måluppfyllelse.
Som skolminister kommer jag att arbeta för att förskolläraryrket och barnskötaryrket är yrken för såväl män som kvinnor så att könsstereotypa normer om studie- och yrkesval kan brytas.
Stockholm den 15 december 2021
Lina Axelsson Kihlblom
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.