Folkmordet i Osmanska riket 1915 i skolans kurs- och läroplaner
Skriftlig fråga 2021/22:833 av Roger Haddad (L)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2022-01-19
- Överlämnad
- 2022-01-19
- Anmäld
- 2022-01-20
- Svarsdatum
- 2022-01-26
- Sista svarsdatum
- 2022-01-26
- Besvarad
- 2022-01-26
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Lina Axelsson Kihlblom (S)
Liberalerna har länge uppmärksammat folkmordet 1915 under Osmanska riket som drabbade armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker. Grupper som blev systematiskt förföljda och massakrerade. Riksdagen beslutade också 2010 att erkänna folkmordet, dessvärre har inte den socialdemokratiska regeringen ännu fullföljt detta erkännande officiellt trots utfästelser som partiet gjorde inför valet 2014.
Historia är viktigt, både den svenska och den historia som många invandrare som bott i Sverige under decennier har med sig. Frågan om folkmordet engagerar självklart många födda i Sverige eller födda utomlands som är ättlingar till drabbade kristna under folkmordet.
Det är viktigt att inte glömma, och en del i vårt arbete för att upplysa kommande generationer är utbildningen. Skolans kurs- och läroplaner fyller här en central roll och lyfter viktiga moment som skolan ska förmedla och diskutera inom ramen för undervisningen.
Kursplanerna innehåller vissa delar om folkmord med fokus på Förintelsen och Gulag, men vi menar att detta behöver kompletteras.
Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Lina Axelsson Kihlblom:
Avser statsrådet att ta initiativ för att kurs-och läroplanerna i skolan ska innehålla tydliga moment om folkmordet under Osmanska riket som drabbade kristna minoriteter?
Svar på skriftlig fråga 2021/22:833 besvarad av Statsrådet Lina Axelsson Kihlblom (S)
Svar på fråga 2021/22:833 av Roger Haddad (L)
Folkmordet i Osmanska riket 1915 i skolans kurs- och läroplaner
Roger Haddad har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att kurs- och läroplanerna i skolan ska innehålla tydliga moment om folkmordet under Osmanska riket som drabbade kristna minoriteter.
Skolan har en viktig roll att genom utbildning förmedla och förankra respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Kursplanerna och kunskapskraven innehåller ramar för undervisning och styr lärarnas arbete. Det centrala innehållet styr undervisningen i varje ämne och kunskapskraven styr betygssättningen. Kursplanernas riktlinjer ger utrymme för läraren att utforma undervisningen till specifika sammanhang och med hänsyn till elevgruppen.
Regeringen har fattat beslut om reviderade kurs- och ämnesplaner för bl.a. grundskolan som ska börja tillämpas höstterminen 2022. Statens skolverk har enligt sin instruktion (förordning [2015:1047] med instruktion för Statens skolverk) i uppgift att utforma och kontinuerligt utveckla de styrdokument som myndigheten ansvarar för. De reviderade kurs- och ämnesplanerna bygger på det förslag som Skolverket lämnade till regeringen i december 2019. Under Skolverkets process för att ta fram förslagen har lärare, rektorer, forskare och många andra varit delaktiga. Ett syfte med revideringen av kursplanerna var att fakta och förståelse ska betonas tydligare och att kunskapskraven ska bli mindre omfattande och detaljerade. En annan del av arbetet var att se över relationen mellan innehåll och tid för undervisning.
Undervisningen i ämnet historia ska syfta till att eleverna utvecklar sitt historiemedvetande och sin historiska bildning. I det centrala innehållet i historia anges att undervisningen för åk 7–9 bl.a. ska behandla förtryck, folkfördrivningar och folkmord, Förintelsen och Gulag samt människors motstånd mot förtryck. Forum för levande historia erbjuder verktyg för skolutveckling i dessa frågor.
Skolverket erbjuder stöd för implementeringen av de reviderade kurs- och ämnesplanerna, och kommer att ta fram stödmaterial både om lokalt implementeringsarbete och om vad förändringarna innebär för under-visningen i de olika ämnena. Det är viktigt för mig att kursplanerna utgör bra arbetsverktyg för lärarna både vid planering av undervisningens innehåll och vid bedömning av elevers kunskaper.
Jag håller med Roger Haddad om att det är viktigt att fortlöpande revidera kursplanerna och ett sådant arbete har nyligen genomförts. Innan ytterligare revideringar genomförs är det viktigt att först utvärdera de som genomförts och se över ytterligare behov
Stockholm den 26 januari 2022
Lina Axelsson Kihlblom
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.