Regeringens syn på den europeiska nivån för reduktionspliktens miniminivå
Skriftlig fråga 2022/23:288 av Rickard Nordin (C)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2023-01-30
- Överlämnad
- 2023-01-31
- Anmäld
- 2023-02-01
- Svarsdatum
- 2023-02-08
- Sista svarsdatum
- 2023-02-08
- Besvarad
- 2023-02-08
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Romina Pourmokhtari (L)
I den svenska debatten har reduktionsplikten, den obligatoriska inblandningen av förnybara drivmedel, hamnat i skottgluggen. Kombinerat med styrmedel för ökad biodrivmedelsproduktion i Sverige skulle den kunna sänka priserna radikalt samtidigt som vi gör Europa mer oberoende av rysk energi och dessutom får stabilare prisnivåer och minskade utsläpp.
Sverige har också klimatmål, både nationellt och på den europeiska nivån, att ta hänsyn till – de europeiska målen, de så kallade ESR-målen, som hanterar de utsläpp som ligger utanför utsläppshandeln. Transportsektorn står för lejonparten, men det inkluderar även jordbruk och mindre industrier.
Naturvårdsverket har varit tydligt i sina analyser, och även regeringen i sin egen budget, att med en intakt reduktionsplikt har Sverige legat i fas med målen till 2030, men med en kraftigt sänkt eller slopad reduktionsplikt kommer målen inte nås utan att andra kraftfulla åtgärder tillkommer.
Regeringen har sagt att reduktionsplikten ska sänkas till EU:s miniminivå. Regeringen har dock inte sagt vad det betyder i konkreta siffror. Det finns många spekulationer, och osäkerheten från både myndigheter och drivmedelsbransch är stora. Det skulle kunna innebära en hel slopad reduktionsplikt om man avser att räkna in elen som tågen går på. Det kan också vara i nivå med målen i förnybartdirektivet, som är runt 13 procent men kan justeras. Det skulle också kunna vara den minsta nivån som gäller för att uppnå ovan nämnda ESR-mål. Det blir omöjligt för både myndigheter, journalister och andra att utvärdera regeringens politik eller skapa underlag till exempelvis klimathandlingsplanen om regeringens ståndpunkt inte tydliggörs.
Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Romina Pourmokhtari:
Vad menar statsrådet med sitt uttalande om att nivån på reduktionsplikten ska sänkas till EU:s mininivå, dvs. var ligger mininivån och hur ska den beräknas?
Svar på skriftlig fråga 2022/23:288 besvarad av Energi- och näringsminister Ebba Busch (KD)
Svar på fråga 2022/23:288 av Rickard Nordin (C)
Regeringens syn på den europeiska nivån för reduktionspliktens miniminivå
Rickard Nordin har frågat klimat- och miljöministern vad hon menar med sitt uttalande om att nivån på reduktionsplikten ska sänkas till EU:s miniminivå, dvs. var miniminivån ligger och hur den ska beräknas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan.
Regeringen har tidigare aviserat att reduktionsplikten sänks till EU:s lägstanivå den 1 januari 2024. Beredning av ärendet pågår i Regeringskansliet. En del av arbetet är att analysera hur reduktionsplikten förhåller sig till aktuella och kommande åtaganden i EU samt de svenska klimatmålen. Jag har inte för avsikt att föregå slutsatserna av detta analysarbete och har därmed inte möjlighet att lämna närmare besked om exakt var nivån kommer ligga och hur den kommer beräknas.
Stockholm den 8 februari 2023
Ebba Busch
Intressenter
Frågeställare
Ställd till
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.