Tidsåtgången för beredning av skattelagstiftningen
Skriftlig fråga 2022/23:439 av Samuel Gonzalez Westling (V)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2023-03-10
- Överlämnad
- 2023-03-13
- Anmäld
- 2023-03-14
- Svarsdatum
- 2023-03-22
- Sista svarsdatum
- 2023-03-22
- Besvarad
- 2023-03-22
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Finansminister Elisabeth Svantesson (M)
I Aktuellt den 21 februari hävdade finansminister Elisabeth Svantesson att fem månader kanske [är] rekord i att ta fram ny skattelagstiftning. Med detta syftade hon på den proposition (prop. 2022/2023:58) som regeringen lagt på riksdagens bord den 9 februari och som handlade om tillfällig skatt på vissa elproducenters överintäkter. Propositionen föranleddes av en promemoria (Fi2022/03328) som publicerades den 12 december 2022, där remissvaren skulle ha inkommit till Finansdepartementet senast den 8 januari 2023. Denna promemoria föranleddes i sin tur av en EU-förordning (EU 2022/1854) som antogs den 6 oktober 2022. Tidsaspekten här är alltså fem månader från den 6 oktober.
Den 7 oktober 2022 publicerades en promemoria (Fi2022/02773) som berörde en tillfällig skatt på extraordinära vinster för vissa företag under 2023. Remissvaren för denna promemoria skulle ha inkommit till Finansdepartementet senast den 21 oktober. Den 17 november lade regeringen en proposition (prop. 2022/2023:20) som antogs av riksdagen senare under hösten.
Väl värt att notera är att båda propositionerna har sitt ursprung i samma EU-förordning (EU 2022/1854). I båda fallen rör det sig om ändring av skattelagstiftningen. Båda propositionerna är framställda av finansministern. Båda propositionerna berör övervinster. Faktum är att det är så snarlikt innehåll i propositionerna att det vid en första anblick är lätt att missta dem för varandra. Skillnaden är vem förslagen riktar sig emot, tidsaspekten och inte minst hur mycket pengar de kan inbringa. I ljuset av att en EU-förordning är att betrakta som gällande svensk lag från det att den antagits är det rimligt att utgå ifrån just EU-förordningens antagande när man beräknar hur lång tid det tagit att bereda lagstiftningen. I det aktuella fallet är det alltså den 6 oktober. Möjligtvis kan sju dagar lämnas tillgodo för prop. 2022/2023:20, då det i det i promemorian Fi2022/02773 framgår att rådet enades redan den 30 september om den del som berörs i nämnda proposition.
Sammantaget kan alltså konstateras att det tog mindre än två månader från det att processen påbörjades på Regeringskansliet till dess att en färdig proposition avlämnades till riksdagen för en ny skattelagstiftning. Det är en betydligt kortare tid än de fem månader som finansministern i februari hävdade var ett rekord. Faktum är att det, även inräknat processen i riksdagen, gick fortare än fem månader att få lagstiftningen på plats. Noterbart är, om man räknar från det att regeringens promemorior publicerats, att tidsramen till fattat beslut är mer eller mindre densamma i båda fallen. Detta gör att frågan också måste ställas varför det skiljer så mycket i tid mellan de olika processerna, utifrån det faktum att de grundar sig i samma EU-förordning.
Finansministern och regeringen har deklarerat att prop. 2022/2023:58 inte hade kunnat beredas fortare.
Därför vill jag ställa följande fråga till finansminister Elisabeth Svantesson:
Hur förklarar ministern de här omständigheterna?
Svar på skriftlig fråga 2022/23:439 besvarad av Finansminister Elisabeth Svantesson (M)
Svar på fråga 2022/23:439 av Samuel Gonzalez Westling (V) Tidsåtgången för beredning av skattelagstiftningen
Samuel Gonzalez Westling har frågat mig hur jag förklarar omständigheterna kring tidsåtgången vid införandet av den tillfälliga skatten på extraordinära vinster för vissa företag under 2023 respektive skatten på överintäkter från el.
Rådet enades den 30 september 2022 om en rad förslag som sedan infördes genom förordningen (EU) 2022/1854 av den 6 oktober 2022 om en krisintervention för att komma till rätta med de höga energipriserna. Förordningen innehåller ett antal olika åtgärder varav en är ett tillfälligt tak för marknadsintäkter på elproducenter, det s.k. intäktstaket. En annan är ett tillfälligt s.k. solidaritetsbidrag som ska betalas av vissa företag inom sektorn för fossila bränslen. Intäktstaket och solidaritetsbidraget grundar sig alltså på samma förordning, men är två olika åtgärder som på några väsentliga sätt skiljer sig åt. Båda åtgärderna har behövt implementeras i nationell lagstiftning men de har behandlats i separata lagstiftningsärenden.
Av förordningen följer att medlemsstaterna i stället för solidaritetsbidraget får anta motsvarande nationella åtgärder. Sverige valde att utnyttja denna möjlighet och införde en nationell åtgärd i form av den tillfälliga skatten på extraordinära vinster för vissa företag under 2023. Den här skatten är i stort utformad på samma sätt som den befintliga bolagsskatten och gäller för en begränsad krets aktörer inom sektorn för fossila bränslen. Eftersom det var fråga om en förhållandevis okomplicerad åtgärd kunde Finansdepartementet redan den 7 oktober 2022 remittera en promemoria. Av samma skäl kunde remisstiden hållas kort. Regeringen kunde därför överlämna en proposition till riksdagen redan den 17 november 2022.
Intäktstaket å sin sida är en ny typ av åtgärd, utan tidigare motsvarighet i det svenska skattesystemet. Det var därför nödvändigt att utarbeta en helt ny skatt, med överväganden kring bl.a. vad som ska vara skattepliktigt, vem som ska vara skattskyldig och hur beskattningsunderlaget ska beräknas. Det var också nödvändigt att ta fram bestämmelser om förfarandet vid beskattningen och att analysera effekterna av en helt ny typ av åtgärd. Vidare var det viktigt att utforma skatten så att försörjningstryggheten inte äventyras. Sammantaget rörde det sig om ett förhållandevis komplicerat lagstiftningsarbete, vilket gjorde att det inte var möjligt att remittera någon promemoria före den 12 december 2022. Remisstiden kunde inte hållas lika kort som när det gällde förslaget om den tillfälliga skatten på extraordinära vinster för vissa företag under 2023. Regeringen kunde därför inte överlämna en proposition till riksdagen före den 9 februari 2023.
Såväl intäktstaket som solidaritetsbidraget har varit prioriterade frågor som hanterats så snabbt som det varit möjligt. Förutsättningarna för arbetet med att implementera respektive åtgärd har varit väldigt olika och det är därför inte meningsfullt att jämföra tidsåtgången för de båda lagstiftningsprocesserna med varandra.
Stockholm den 22 mars 2023
Elisabeth Svantesson
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.