Fullmakter som verktyg för mäns våld mot kvinnor
Skriftlig fråga 2022/23:521 av Laila Naraghi (S)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2023-04-04
- Överlämnad
- 2023-04-05
- Anmäld
- 2023-04-11
- Svarsdatum
- 2023-04-12
- Sista svarsdatum
- 2023-04-12
- Besvarad
- 2023-04-12
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Paulina Brandberg (L)
Kronofogden beskriver förtjänstfullt på sin hemsida vad ekonomiskt våld handlar om. De skriver bland annat: Ekonomiskt våld handlar, precis som annat våld, om maktutövning och kontroll. Det kan leda till långvarig skuldsättning och skulder hos oss.
Myndigheten lyfter olika exempel på ekonomiskt våld, såsom när någon skaffar sig åtkomst till en annans bank-id, mejl och mobiltelefon eller lånar och tar krediter i någon annans namn. Mäns våld mot kvinnor inkluderar ofta ekonomiskt våld, där förövaren använder våldet för att utöva makt och kontroll över kvinnan.
Kvinnoorganisationer har larmat om hur frånvaron av formkrav för fullmakter används av våldsamma män för att utöva makt och kontroll över kvinnor. Riksdagen har nåtts av uppgifter om hur fullmakter för bankärenden varken behöver innehålla datum eller vara bevittnade – vilket har förenklat och möjliggjort för våldsutövare att skuldsätta våldsutsatta kvinnor. Trots att fullmakter har innehållit felaktiga personnummer har de kunnat användas för att ta stora lån som kvinnan sedan står som ansvarig för – och som ger stora problem framåt. Det begränsar kvinnans handlingsutrymme både ekonomiskt och socialt, fysiskt och psykiskt.
Ibland anförs det som en fördel att det i de allra flesta fall inte finns några särskilda formkrav för en fullmakt, eftersom det anses bidra till att fullmakter är enkla att använda och underlättar för både privatpersoner och företag som behöver rättshandla genom någon annan. Men det är naturligtvis inte acceptabelt att den här typen av goda intentioner från statens sida systematiskt missbrukas av våldsutövande män, som därmed kan upprätthålla och förstärka sin makt och kontroll över våldsutsatta kvinnor. Det kan självklart aldrig ha varit lagstiftarens intention.
Som Kronofogden mycket riktigt pekar ut på sin hemsida: Ekonomiskt våld kan även göra det svårare att lämna en våldsam relation.
Tidigare i år stod Sverige värd för en EU-konferens på temat ekonomisk egenmakt och förebyggande av mäns våld mot kvinnor. I samband med det sa jämställdhetsminister Paulina Brandberg följande: Det ekonomiska våldet i nära relationer är en allvarlig form av våld och förtryck, där kontroll och makt utövas av våldsutövaren med hjälp av ekonomin. Vår förhoppning är att konferensen ska bidra till att föra diskussionerna kring den här typen av frågor framåt just för att kunna stärka det förebyggande arbetet.
Införandet av formkrav för fullmakter, likt till exempel dem som finns för testamenten, framstår som ett användbart verktyg för att stärka detta förebyggande arbete mot mäns våld mot kvinnor, och just mot det ekonomiska våldet. Något jämställdhetsministern alltså själv pekar på som angeläget.
Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet Paulina Brandberg:
Vilka initiativ avser statsrådet och regeringen att ta för att dagens frånvaro av formkrav för fullmakter inte fortsatt ska kunna utnyttjas som ett verktyg för ekonomiskt våld av våldsutövande män mot våldsutsatta kvinnor?
Svar på skriftlig fråga 2022/23:521 besvarad av Statsrådet Paulina Brandberg (L)
Svar på fråga 2022/23:521 av Laila Naraghi (S)
Fullmakter som verktyg för mäns våld mot kvinnor
Laila Naraghi har frågat mig vilka initiativ jag och regeringen avser att ta för att dagens frånvaro av formkrav för fullmakter inte fortsatt ska kunna utnyttjas som ett verktyg för ekonomiskt våld av våldsutövande män mot våldsutsatta kvinnor.
Jag välkomnar ledamotens engagemang i frågan kring ekonomiskt våld i nära relationer. Det var i syfte att uppmärksamma denna allvarliga form av våld och förtryck samt en större problematik kring ekonomisk utsatthet och dess kopplingar till mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, som regeringen organiserade den EU-ordförandeskapskonferens på temat ekonomiska perspektiv på könsrelaterat våld den 1–2 februari 2023 som Laila Naraghi refererar till. Vid sidan av arbetet mot denna form av brottslighet arbetar regeringen också aktivt för att försvåra bedrägerier och annan ekonomisk brottslighet i allmänhet.
Det stämmer att det i regel inte finns särskilda formkrav för en fullmakt och att detta i de allra flesta fall är en stor fördel. Det är något som bidrar till att fullmakter är enkla att använda och underlättar för både privatpersoner och företag som av olika anledningar har behov av att kunna agera juridiskt med hjälp av ombud. Om ett avtal ingås med stöd av en förfalskad fullmakt gäller inte avtalet mot den person som påstås ha lämnat fullmakten.
Om en bank eller annan aktör ser ett behov av ökad trygghet kan de på eget initiativ kräva att fullmakten utformas på ett sådant sätt att detta uppnås. Ett exempel på detta är att många banker kräver att fullmakter bevittnas av en eller flera personer. Det är dock inte aktuellt att införa något ytterligare lagkrav på utformningen av fullmakter eller att dessa ska bevittnas.
Arbete mot ekonomiskt våld ingår inom ramen för Sveriges åtaganden under Europarådets så kallade Istanbulkonvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet. Regeringen har även påbörjat arbetet med att ta fram ett nytt åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck som ska gälla 2024–2026. I det arbetet tar regeringen med sig de medskick på området som myndigheter och civilsamhällesorganisationer har gjort via rapporter och andra inspel.
Som ett exempel på ett pågående arbete kan jag även nämna att Kronofogden under 2021 hade i uppdrag att ta fram en inriktning för myndighetens fortsatta arbete med jämställdhetsintegrering för åren 2022–2025. Ett metodstöd – en handledning – har tagits fram för hur medarbetarna ska agera när de påträffar våld i nära relation. Med tanke på deras uppdrag har de särskilt valt att rikta fokus mot ekonomiskt våld. Myndigheten arbetar nu med frågan för att medarbetarna ska bli mer uppmärksamma och ännu bättre på att identifiera situationer där ekonomiskt våld kan förekomma.
Kronofogden har också sammanställt information till den som är utsatt eller har blivit utsatt för våld, med särskilt fokus på ekonomiskt våld. Syftet är att öka kunskapen om vilket stöd myndigheten kan ge i form av exempelvis handräckning och indrivning. En annan målgrupp för det informationsmaterialet är olika typer av samhällsaktörer som jobbar nära våldsutsatta och som i sin tur kan använda den kunskapen i sitt arbete.
Stockholm den 12 april 2023
Paulina Brandberg
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.