Stöd till adopterade från Chile
Skriftlig fråga 2022/23:699 av Martina Johansson (C)
Frågan är besvarad
Händelser
- Fördröjd
- Ärendet var fördröjt
- Inlämnad
- 2023-05-22
- Överlämnad
- 2023-05-23
- Anmäld
- 2023-05-24
- Sista svarsdatum
- 2023-05-31
- Svarsdatum
- 2023-06-07
- Besvarad
- 2023-06-07
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Justitieminister Gunnar Strömmer (M)
Under 70-, 80- och 90-talen skedde relativt många adoptioner av barn från bland annat Chile till Sverige. Under slutet av 2000-talet uppmärksammade medierna att det fanns misstanke om att det inte gått rätt till och att barn från Chile mer eller mindre stulits från sina familjer och adopterats till Sverige.
Dessa öden är verkligen beklagliga, och i dag pågår en brottsutredning i Chile för att utreda vilka som drabbades och hur det kunde ske. I Sverige har det under de senaste åren skett några förändringar i arbetet med internationellt adopterade som förbättrat situationen, bland annat det individuella stöd som finns i dag för röttersökning och samtalsstöd.
Det pågår även en utredning om hur Sverige har varit inblandat i adoptionerna, även om det inte går att utreda individuella fall. Dock finns det ett stort behov för dem som lever i Sverige i dag och har kunskap om att det kan vara en oegentlig adoption att få svar på hur det är för just dem.
För att fler adopterade ska få kunskap om vad som hänt behöver regeringen ta ett större ansvar. Eftersom preskriptionstiden har löpt ut för det brott de blivit utsatta för är det inte möjligt för dessa personer att gör en egen polisanmälan, vilket gör att svensk polis och åklagare inte heller kan driva deras fall som människorov. Det räknas alltså inte som ett pågående brott i Sverige, vilket det däremot gör i Chile.
Även om det inte är ett brott enligt svensk lagstiftning så är det ändå ett brott som svenska medborgare har blivit utsatta för. Det är viktigt att Sverige tar ansvar för alla medborgare oavsett vilken bakgrund de har. När chilensk polis tar kontakt för att få brottsutreda i Sverige så behöver svensk polis vara behjälplig för att utredningen ska flyta på. Dessa personer behöver även få stöd som brottsoffer för att både få rättsligt och personligt stöd.
Med anledning av detta vill jag fråga justitieminister Gunnar Strömmer:
Avser ministern att göra något för att underlätta för personer som ingår i en brottsutredning i Chile att få samma stöd som andra brottsoffer i Sverige?
Svar på skriftlig fråga 2022/23:699 besvarad av Statsrådet Camilla Waltersson Grönvall (M)
Svar på fråga 2022/23:699 av Martina Johansson (C)
Stöd till adopterade från Chile
Martina Johansson har frågat justitieministern om han avser att göra något för att underlätta för personer som ingår i en brottsutredning i Chile att få samma stöd som andra brottsoffer i Sverige.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan.
Regeringen och jag tar brottsutredningen i Chile om bortförande av barn och oegentligheter inom internationell adoption på största allvar. Jag förstår att det är fruktansvärt för alla de som har eller kan ha drabbats.
Sverige har vid politiska konsultationer med Chile understrukit vikten av att företrädare för brottsutredningen i Chile går den officiella vägen och begär internationell rättslig hjälp via rätt kanal i de fall det finns behov av sådan hjälp.
Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att adopterade ska få bättre stöd. Bland annat har Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) fått i uppdrag att under 2022–2023 vara nationell kontaktpunkt för frågor som rör oegentligheter inom internationella adoptioner. I detta uppdrag ingår att myndigheten ska kunna hänvisa vidare till rätt aktör och erbjuda stöd och hjälp inom ramen för myndighetens ansvar. Som kontaktpunkt ska MFoF hålla sig uppdaterad om relevanta utredningar både i Sverige och internationellt, inbegripet brottsutredningen i Chile om bortförande av barn och oegentligheter inom internationella adoptioner från landet under 1970–1990-talet. MFoF har nyligen tagit fram en webbportal där information och vägledning som berör oegentligheter inom internationell adoption berörs.
MFoF har även fått i uppdrag att genomföra ytterligare stödjande insatser inom det internationella adoptionsområdet. Myndigheten ska fortsätta att ge stöd till internationellt adopterade i samband med ursprungssökning under 2022–2023. MFoF ska också tillhandahålla adoptionsspecifikt professionellt samtalsstöd till adopterade och adoptivföräldrar, som ett komplement till den ordinarie hälso- och sjukvården.
Adoptionskommissionen (S 2021:08) har också i uppdrag att utreda behov av adoptionsspecifikt stöd och föreslå vilka hjälp- och stödinsatser som bör erbjudas.
Stockholm den 7 juni 2023
Camilla Waltersson Grönvall
Intressenter
Frågeställare
Ställd till
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.