Försörjningsstöd på stödboende
Skriftlig fråga 2022/23:898 av Martina Johansson (C)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2023-08-07
- Överlämnad
- 2023-08-08
- Anmäld
- 2023-08-16
- Svarsdatum
- 2023-08-22
- Sista svarsdatum
- 2023-08-22
- Besvarad
- 2023-08-22
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Camilla Waltersson Grönvall (M)
Ungdomar som blir beviljade en plats på stödboende efter biståndsbeslut av socialnämnden har ofta haft en uppväxt präglad av bristande omsorg från föräldrarnas sida. I vissa fall har föräldrarna avlidit. De flesta som bor hos oss läser på gymnasiet och ska även påbörja vuxenlivet. Med hjälp av personal på boendet ska de sköta sin ekonomi och sin lägenhet. Många har försörjningsstöd eftersom föräldraansvaret inte längre gäller när denna insats beviljats.
De ekonomiska villkoren är inte desamma för dessa ungdomar som för ungdomar som bor i sina ursprungsfamiljer. Normen för hemmavarande 17-åringar är 4 390 kronor per månad plus en summa för gemensamma hushållskostnader. Normen för 17-åringar på stödboende är 3 490 kronor per månad, plus en summa för hushållskostnader. De räknas som ensamstående.
En 17-åring som bor hos sin ursprungsfamilj kan tjäna upp till 52 500 kronor per år innan familjens försörjningsstöd påverkas. En 17-åring på stödboende kan slippa få sin lön inräknad vid beräkningen av försörjningsstöd om de skriver en bra motivering.
Detta skapar olika villkor för ungdomar beroende på om de bor i sin ursprungsfamilj eller i ett stödboende. Det är orättvisor som inte bidrar till arbetslinjen, att det alltid ska löna sig att arbeta.
Mes anledning av detta vill jag fråga statsrådet Camilla Waltersson Grönvall:
Kommer statsrådet att se över regelverket för försörjningsstöd för ungdomar som bor i stödboende så att det lönar sig att arbeta även för dessa ungdomar?
Svar på skriftlig fråga 2022/23:898 besvarad av Statsrådet Camilla Waltersson Grönvall (M)
Svar på fråga 2022/23:898 av Martina Johansson (C)
Försörjningsstöd på stödboende
Martina Johansson har frågat mig om jag kommer att se över regelverket för försörjningsstöd för ungdomar om bor i stödboende så att det lönar sig att arbeta även för dessa ungdomar.
Stödboende är en placeringsform som riktar sig till barn och unga i åldrarna 16–20 år. Barn i åldern 16–17 år får tas emot i ett stödboende endast om det finns särskilda skäl. Förhållandena hos barn och unga som beviljas stödboende från socialnämnden skiljer sig åt. Vidare kan behovet av hjälp och stöd från socialnämnden variera liksom vad som ingår i insatsen stödboende. Detta kan i sin tur påverka nämndens biståndsprövning som utgår från en individuell behovsbedömning.
Som Martina Johansson uppmärksammar är utgångspunkten att arbete alltid ska löna sig framför bidragsförsörjning. Det är en prioriterad fråga som regeringen arbetar aktivt med. Vissa ungdomar som är placerade på stödboende kan komma att omfattas av den stora bidragsreform som aviserades i Tidöavtalet och som nu har påbörjats.
Regeringskansliet (Socialdepartementet) beslutade den 24 mars 2023 att ändra uppdragsbeskrivningen till utredningen om aktivitetsplikt (S 2022:E). Enligt ursprungsuppdraget skulle en aktivitetsplikt riktas till vuxna arbetslösa biståndsmottagare som står till arbetsmarknadens förfogande. Detta breddas nu på så sätt att ett tydligt och anpassat aktivitetskrav ska riktas till vuxna män och kvinnor som tar emot försörjningsstöd och har arbetsförmåga. Utredningens uppdrag omfattar även unga vuxna. Uppdraget ska redovisas senast den 5 april 2024.
Regeringen beslutade därutöver den 8 juni 2023 tilläggsdirektiv (dir. 2023:70) till Utredningen om drivkrafter och möjligheter i försörjningsstödet (S 2022:16). Utredaren har nu även fått i uppdrag att utreda hur en modell för ett bidragstak kan utformas och genomföras. Uppdraget ska redovisas senast den 1 december 2024.
Stockholm den 22 augusti 2023
Camilla Waltersson Grönvall
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.