Arbetarkvinnor
Skriftlig fråga 2022/23:920 av Sofia Amloh (S)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2023-08-15
- Överlämnad
- 2023-08-16
- Anmäld
- 2023-08-17
- Svarsdatum
- 2023-08-30
- Sista svarsdatum
- 2023-08-30
- Besvarad
- 2023-08-30
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Paulina Brandberg (L)
Paula Holmqvist har frågat statsrådet vad hon avser att göra för att neddragningarna inte ska drabba välfärdens kvinnor och ha en negativ inverkan på jämställdheten i vårt land.
Paula Holmqvist framför bland annat att bristen på resurser och kompetens i kommuner och regioner gör att många kvinnor får betala med sina kroppar i fysiskt och psykiskt tunga arbeten inom vården och omsorgen.
Jag vill bredda bilden av verkligheten för arbetarkvinnor. Majoriteten i arbetaryrken har en del av sin arbetstid utanför kontorstid, där barnomsorg inte är en rättighet. Och färre än hälften av kvinnorna i arbetaryrken har tillgång till företagshälsovård, trots att de har sämst arbetsmiljö och störst risk att bli sjuka av jobbet.
Fem av tio arbetarkvinnor har inte fasta heltidsjobb. Lönen blir för dem tusentals kronor mindre varje månad, än för de heltidsarbetande. De får ofta vrida och vända på varenda krona för att få ekonomin att gå ihop.
Majoriteten av alla arbetarkvinnor arbetar inom välfärden och offentlig sektor. Regeringen väljer att under budgetåret 2023 ge kommuner och regioner långt mycket mindre i statsbidrag än vad de är i behov av och försätter kommuner och regioner i ett läge där neddragningar är enda utvägen för att få budgeten att gå ihop.
Med anledning av den av mig beskrivna verkligheten för arbetarkvinnor inom välfärden och den offentliga sektorn vill jag rikta statsrådets ögon och tankar mot hennes särskilda ansvar (ett ansvar som inte går att skjuta över till regioner och kommuner) så som det formuleras i regeringsformens första kapitel, andra paragrafen: Den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Särskilt ska det allmänna trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg och trygghet.
Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet Paulina Brandberg:
Anser ministern att hon har ett ansvar för den utveckling som beskrivs ovan, och vad avser ministern att vidta för åtgärder för att regeringens ekonomiska politik inte ska riskera att slå mot jämställdheten och arbetarkvinnor i vårt land?
Svar på skriftlig fråga 2022/23:920 besvarad av Statsrådet Paulina Brandberg (L)
Svar på fråga 2022/23:920 av Sofia Amloh (S)
Arbetarkvinnor
Sofia Amloh har frågat mig om jag anser att jag har ett ansvar för den utveckling som hon beskriver vad gäller jämställdheten i Sverige och vad jag avser vidta för åtgärder för att regeringens ekonomiska politik inte ska riskera att slå mot jämställdheten och arbetarkvinnor i vårt land.
Till att börja med vill jag tacka för frågan och engagemanget för jämställdhet på arbetsmarknaden. Ett jämställt och tryggt arbetsliv för alla är en prioriterad fråga för mig som jämställdhets- och biträdande arbetsmarknadsminister. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut.
Som Sofia Amloh nämner arbetar majoriteten av alla arbetarkvinnor inom välfärden och offentlig sektor. Den svåra ekonomiska situationen som vi befinner oss i idag påverkar alla, såväl hushåll och företag som kommuner och regioner. Regeringen har förståelse för att de stora osäkerheter som finns i vår omvärld och den vikande konjunkturen innebär utmaningar och kan leda till omprioriteringar inom kommuners och regioners verksamheter. Statsbidragen till kommuner och regioner höjdes med cirka 12 miljarder kronor i 2023 års statsbudget och regeringen följer utvecklingen noga. Kommuner och regioner är ansvariga för sin ekonomi och sin verksamhet. Liksom för många hushåll och företag gäller att de behöver vidta åtgärder för att kunna ha en ekonomi i balans trots den utmanande ekonomiska utvecklingen.
Många yrkesgrupper har arbetstider helt eller delvis förlagda till kvällar, nätter eller helger. För föräldrar i dessa yrkesgrupper kan det finnas ett behov av barnomsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Av 25 kap. 5 § skollagen (2010:800) framgår att kommuner ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under den tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning som behövs, bl.a. med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete. Det är möjligt för kommuner att ansöka om statsbidrag för att anordna omsorg under den tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds.
Möjligheten att kombinera ett högt arbetskraftsdeltagande med familjeliv är viktig för såväl kvinnor som män, inte minst för att få mer jämställda livsinkomster. Därför har jämställdhetspolitiken bland annat som mål att kvinnor och män ska fördela det obetalda hem- och omsorgsarbetet jämt mellan sig, vilket i sin tur ofta är kopplat till ett jämställt föräldraskap och ett liv fritt från våld och trakasserier.
Stockholm den 24 augusti 2023
Paulina Brandberg
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.