Lagändring om fördelning av statsbidrag till folkbildningen
Skriftlig fråga 2023/24:175 av Lawen Redar (S)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2023-10-26
- Överlämnad
- 2023-10-27
- Anmäld
- 2023-11-07
- Svarsdatum
- 2023-11-08
- Sista svarsdatum
- 2023-11-08
- Besvarad
- 2023-11-08
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Utbildningsminister Mats Persson (L)
Folkbildningen spelade en viktig roll för demokratiseringen av Sverige och präglar vårt land än i dag genom kunskapsspridning och bildning. Folkbildningen, både den ideella och den professionella, når 1 miljon människor i Sverige årligen och finns i varje svensk kommun. På en del platser i vårt land är studieförbundens lokaler den enda samlingsplats för kommunens invånare som finns.
Verksamheterna syftar till att förena människor i samtal, studier, språkinlärning, yrkesförberedande program och fortbildande kurser. Verksamheterna har särskild betydelse för att personer med funktionsnedsättning ska få möjlighet till aktivitet och för nyanländas möjlighet att få kunskaper om det svenska samhället. Därtill har studieförbunden band till hela det svenska civilsamhället, såsom fackförbund, idrottsrörelsen, kulturlivet och rättighetsorganisationer. Folkbildningen är en grundpelare i den demokratiska kulturpolitiken där människans fria och frivilliga organisering och bildning tar plats och ges utrymme.
I årets höstbudget redovisar regeringen hur folkhögskolorna och studieförbunden har lyckats med att nå de mål som riksdagen beslutat för folkbildningen. Resultatet är med beröm godkänt. Inför 2024 planeras en stor omstöpning av såväl styrning som medelstilldelning. Makten att fördela resurser mellan studieförbund och folkhögskolor ska flyttas från Folkbildningsrådet till regeringen, och så fort det beslutet har trätt i kraft planerar regeringen för en omfattande neddragning av studieförbundens anslag om 250 miljoner år 2024, 350 miljoner år 2025 och 500 miljoner år 2026. Förslaget om lagändring har föregåtts av en remissrunda där över hälften av remissinstanserna avstyrkt förslaget.
Regeringen föreslår i samband med regeringens budgetproposition en ändring i 7 b § lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde i syfte att styra anslagsfördelningen mellan folkhögskolor och studieförbund och frånta Folkbildningsrådet mandatet att fördela statens folkbildningsanslag.
Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister Mats Persson:
Vad vill ministern och regeringen uppnå med denna lagändring?
Svar på skriftlig fråga 2023/24:175 besvarad av Utbildningsminister Mats Persson (L)
Svar på fråga 2023/24:175 av Lawen Redar (S)
Lagändring om fördelning av statsbidrag till folkbildningen
Lawen Redar har frågat mig om vad jag och regeringen vill uppnå med denna lagändring.
Både folkhögskolor och studieförbund är en betydelsefull del av det civila samhället och de bedriver viktiga verksamheter. De bedriver dock olika verksamheter, vilket gör att de påverkas olika av omvärldshändelser och spelar olika roller i samhällsutvecklingen. Mot bakgrund av de skilda förutsättningarna för folkhögskolor respektive studieförbund behöver staten ta ansvar för att hitta ett mer ändamålsenligt sätt att fördela statsbidrag till folkbildningen.
Det belopp som betalas ut till Folkbildningsrådet utgår i dag som ett totalbelopp. Staten är därmed vid beslut om bidragsnivå hänvisad till att utgå från folkbildningen som en helhet och kan inte ta hänsyn till folkhögskolors respektive studieförbunds olika behov, eller samhällets olika behov av verksamheterna, vid det aktuella tillfället. När staten funnit skäl att skjuta till ytterligare medel till folkhögskolor eller till studieförbund har detta, med nuvarande reglering, enbart kunnat ske genom beslut om särskilda satsningar som också anvisats medel i statsbudgeten och villkorats i regleringsbrev. Skillnader i uppdrag och verksamhet mellan folkhögskolorna och studieförbunden gör att en mer anpassad fördelning är nödvändig.
Det faktum att bidraget fördelas som ett gemensamt belopp leder enligt regeringens uppfattning sammantaget till att bidraget får en lägre träffsäkerhet. Denna träffsäkerhet bör öka om bidraget till folkbildningen delas upp i två bidrag, dels ett till folkhögskolorna, dels ett till studieförbunden. Staten kan därmed vid bestämmandet av storleken av de två bidragen utgå från en bred analys av studieförbundens respektive folkhögskolornas olika behov, tillsammans med det samhälleliga behovet av olika verksamheter. Därmed minskar enligt regeringens bedömning även behovet av riktade eller tillfälliga satsningar och ryckigheten i systemet.
Stockholm den 8 november 2023
Mats Persson
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.