En samlad bedömning av åtgärders effekter på bostadsbyggandet
Skriftlig fråga 2023/24:397 av Markus Kallifatides (S)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2023-12-14
- Överlämnad
- 2023-12-14
- Anmäld
- 2023-12-15
- Svarsdatum
- 2023-12-28
- Sista svarsdatum
- 2023-12-28
- Besvarad
- 2023-12-28
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Andreas Carlson (KD)
Utöver att i förtid avveckla investeringsstödet för byggande av hyresrätter med lägre hyresnivå har högerregeringen sedan tillträdet i oktober 2022 meddelat två åtgärder som innebär betydande hinder för byggande av nya permanenta bostäder: stopp för nya stambanor där kommuner i enlighet med Sverigeförhandlingen förbundit sig att bygga bostäder i relation till den nya järnvägen, och nej till avveckling av Bromma flygplats i Stockholm till förmån för bostäder.
I övrigt avvaktar regeringen, vad jag kan utläsa, genomförande av nya byggregler, bereder förslag från Bygglovsutredningen (från juni 2021), från betänkandena Sänk tröskeln till en god bostad (remisstiden gick ut i augusti 2022), Startlån till förstagångsköpare av bostad (remisstiden gick ut i augusti 2022) samt Landsbygdsutredningen, Utredningen om bättre konkurrens i bostadsbyggandet (remisstid gick ut i april 2021), Utredningen om konkurrensen i byggmaterialindustrin (uppdraget redovisades i december 2021) och förstudien Nationell fysisk planering (slutredovisades i september 2023).
Regeringen inväntar därtill betänkandet från utredningen En ny förköpslag (som skulle ha redovisats senast den 7 december 2023) och har lagt ned utredningarna Bättre verktyg för att minska och motverka boendesegregation och Ett statligt ägt fastighetsbolag för ett starkare och tryggare Sverige.
Sedan tillträdet har regeringen och bostadsministern meddelat ett antal framåtsyftande åtgärder för främjande av byggande av permanenta bostäder. Länsstyrelserna har fått i uppdrag att, inom ramen för sina uppgifter i fråga om samhällsplanering och boende, redovisa vilka åtgärder som har vidtagits i samverkan med kommunerna för att främja ett ökat bostadsbyggande där det finns underskott på bostäder. Boverket har också fått i uppdrag att utreda möjligheterna till att främja tillkomst av studentbostäder genom ändringar av byggreglerna för dessa (slutredovisning den 30 april 2024). Regeringen har därtill genomfört ändringar i plan- och byggförordningen baserade på myndighetsuppdraget Digital samhällsbyggnadsprocess (som slutredovisades den 31 januari 2022).
I statsbudgeten för 2024 vidtas åtminstone fem nya åtgärder med bäring på frågan om nyproduktion av bostäder.
- Kommuner ska stimuleras att anta planer som möjliggör nya områden för småhusbebyggelse. I det syftet ökas anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling med 60 000 000 kronor 2024. Av samma anledning beräknas anslaget ökas med 75 000 000 kronor per år 2025–2026.
- Kommuner ska stimuleras att anta eller ändra detaljplaner som möjliggör omvandlingar från lokaler till bostäder. I detta syfte ökas ovanstående anslag med 20 000 000 kronor 2024. Av samma anledning beräknas anslaget ökas med 25 000 000 kronor per år 2025–2026.
- Stödet för innovativa och hållbara samhällsbyggnadsprojekt i Norrbottens och Västerbottens län avvecklas för att finansiera andra reformer. Av denna anledning minskas anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling med 40 000 000 kronor per år 2024–2030.
- Regeringen bemyndigas att under 2024 ställa ut kreditgarantier för nybyggnad och ändringar av bostäder, avlösen av kommunala borgensåtaganden och lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativa hyresrätter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 000 000 000 kronor.
- Slutligen, taket för rotavdraget höjs tillfälligt, och det införs separata tak för rot- respektive rutavdraget. Taket för rot- respektive rutavdraget fastställs till 75 000 kronor per person under beskattningsåret 2024. Reglerna träder i kraft den 1 juli 2024.
Jag har på skriftliga frågor angående dessa fem uppräknade åtgärder fått svaret att det saknas underlag för att göra kvantifierade bedömningar av åtgärdernas effekter i termer av antal tillkommande bostäder. För förslagen 1 och 2 har statsrådet meddelat att sådana bedömningar kommer att kunna redovisas i samband med att stödförordningar fastställs, vilket förväntas ske inom kort.
Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet Andreas Carlson:
Har statsrådet tagit initiativ eller avser statsrådet ta initiativ till en samlad uppskattning av hur många fler eller färre bostäder som de hittills vidtagna åtgärderna sammanlagt ger upphov till under exempelvis 2024–2026 eller under någon annan längre tidsperiod framåt?
Svar på skriftlig fråga 2023/24:397 besvarad av Statsrådet Andreas Carlson (KD)
Svar på fråga 2023/24:397 av Markus Kallifatides (S)
En samlad bedömning av åtgärders effekter på bostadsbyggandet
Markus Kallifatides har frågat mig om jag har tagit initiativ eller om jag avser att ta initiativ till en samlad uppskattning av hur många fler eller färre bostäder som de hittills vidtagna åtgärderna sammanlagt ger upphov till under exempelvis 2024–2026 eller under någon annan längre tidsperiod framåt.
Det behöver byggas fler bostäder över hela landet, och det är viktigt att det finns ett utbud av olika typer av upplåtelseformer och bostäder som passar i olika skeden av livet. I budgetpropositionen för 2024 presenterar regeringen flera åtgärder för att öka bostadsbyggandet, bl.a. stimulanser till kommuner för att anta detaljplaner som möjliggör småhusbebyggelse och omvandling av lokaler till bostäder.
De medel som finns tillgängliga för planeringsstimulansen för småhus kan under 2024 räcka till planläggning av ca 4 000 småhus och beräknas under 2025–2026 kunna räcka till ca 5 000 småhus per år. Vad gäller planeringsstimulansen för möjliggörande av omvandling av lokaler till bostäder kan tillgängliga medel under 2024 räcka till drygt 133 000 kvadratmeter lokalarea för omvandling till boarea och beräknas kunna räcka till drygt 166 000 kvadratmeter per år under 2025–2026. Antalet bostäder som den sistnämnda satsningen kan bidra till är beroende av vilken storlek bostäderna får.
Regeringen följer löpande effekterna av beslutade reformer och överväger kontinuerligt behovet av ytterligare åtgärder. I den årliga budgetpropositionen redogör regeringen för riksdagen hur vidtagna åtgärder bidrar till att uppnå de bostadspolitiska målen.
Stockholm den 28 december 2023
Andreas Carlson
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.