Återkallelse av uppdrag när ledamot blir partilös
Skriftlig fråga 2023/24:771 av Mattias Eriksson Falk (SD)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2024-04-01
- Överlämnad
- 2024-04-02
- Anmäld
- 2024-04-03
- Svarsdatum
- 2024-04-10
- Sista svarsdatum
- 2024-04-10
- Besvarad
- 2024-04-10
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Erik Slottner (KD)
Riksdagen har inför denna mandatperiod gjort en bra och mycket viktig förändring i vad som sker när en ledamot väljer att lämna sitt parti och blir så kallad partilös eller vilde. Enkelt förklarat innebär det att den partilösa ledamoten när den lämnar sitt parti också måste lämna uppdrag som den valts till av riksdagen per automatik, exempelvis i utskott.
Som statsrådet påtalat för mig tidigare har förändringar relativt nyligen gjorts i kommunallagen. Dock skulle denna förändring som gjorts i riksdagen också vara en välkommen förändring inom ramen för kommun- och regionfullmäktige. Enkelt sammanfattat skulle det innebära att om en ledamot i fullmäktige blir partilös återkallas också uppdrag i nämnd eller styrelse.
Skillnaden mellan riksdagen och kommun eller region är visserligen att personer som inte sitter i fullmäktige kan väljas till exempelvis nämnduppdrag och sedan bli partilös. Det behöver också hanteras i så fall.
Utifrån ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet Erik Slottner:
Avser statsrådet att ta några initiativ med anledning av det anförda?
Svar på skriftlig fråga 2023/24:771 besvarad av Statsrådet Erik Slottner (KD)
Svar på fråga 2023/24:771 Återkallelse av uppdrag när ledamot blir partilös
till Statsrådet Erik Slottner (KD)
Svar på fråga 2023/24:771 av Mattias Eriksson Falk (SD)
Återkallelse av uppdrag när ledamot blir partilös
Mattias Eriksson Falk har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att uppdrag i kommunala nämnder och styrelser ska återkallas när en ledamot blir partilös.
I kommunallagen regleras hur ledamöter i kommunala styrelser och andra nämnder väljs och entledigas. Det är fullmäktige i respektive kommun eller region som väljer ledamöter till styrelse och nämnder. Fullmäktige ska befria en förtroendevald från uppdraget när den förtroendevalda önskar avgå, om det inte finns särskilda skäl mot det. En ledamot ska också som huvudregel entledigas om ledamoten upphör att vara valbar. Utöver detta får fullmäktige återkalla uppdraget för en enskild ledamot om denne har vägrats ansvarsfrihet eller har dömts för ett brott på vilket fängelse i lägst två år kan följa. Det finns även vissa möjligheter att entlediga en hel nämnd, exempelvis vid en omorganisation. Utöver regleringen i kommunallagen ger brottsbalken domstolar möjlighet att under vissa omständigheter skilja ledamöter i bland annat kommunala nämnder från sitt uppdrag.
Att förtroendeuppdrag i nämnder och styrelser endast i undantagsfall kan återkallas under pågående mandatperiod har en lång tradition. Kommunala nämnder är inte enbart politiska beredningsorgan till fullmäktige utan har även omfattande förvaltningsuppgifter som kan innefatta myndighetsutövning, vilket är en skillnad mot riksdagens utskott vars främsta uppgift är att vara beredande organ för riksdagens kammare. Den förändring av riksdagsordningen som Mattias Eriksson Falk tar upp, som var en följd av förslag av 2019 års riksdagsöversyn, motiverades i huvudsak av att det mot bakgrund av den funktion som utskotten har i det parlamentariska systemet är angeläget att deras sammansättning så långt möjligt avspeglar majoritetsförhållandena i kammaren.
Konstitutionsutskottet har vid flera tillfällen behandlat motioner om att se över kommunallagens regler om återkallelse av uppdrag i kommunala nämnder när en ledamot har blivit partilös eller byter parti. Utskottet har genomgående avstyrkt sådana motioner och framhållit att utgångspunkten är att varje enskild ledamot bär sitt mandat med det parlamentariska ansvar det innebär. Jag ser i dagsläget inte att det finns tillräckligt starka skäl för att göra en annan bedömning.
Stockholm den 10 april 2024
Erik Slottner
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.