Viltolyckor
Interpellation 2017/18:436 av Edward Riedl (M)
Interpellationen är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2018-03-15
- Överlämnad
- 2018-03-16
- Anmäld
- 2018-03-20
- Svarsdatum
- 2018-04-10
- Sista svarsdatum
- 2018-04-10
- Besvarad
- 2018-04-10
Interpellationer
Interpellationer är en typ av frågor som debatteras i kammaren nästan varje vecka. Ledamoten ställer interpellationen skriftligt till en minister i regeringen och får svar både skriftligt och muntligt av ministern som kommer till kammaren. Debatterna dokumenteras i kammarens protokoll.
Interpellationen
till Statsrådet Tomas Eneroth (S)
Enligt Nationella Viltolycksrådet inträffar i genomsnitt en viltolycka var nionde minut i Sverige. Det innebär att över 61 000 fordon varje år är iblandade i en viltolycka. Att olyckorna måste bli färre är nog alla överens om, men tyvärr sker det motsatta. Statistiken från Nationella Viltolycksrådet visar på en dramatisk ökning av antalet viltolyckor under 2017.
En kombination av ökade stammar av vissa arter och en vinter som vädermässigt varit svår för djuren har gjort att olyckorna med renar ökat med 31 procent, och för älg och rådjur har olyckorna ökat med 28 procent.
Polisen har god kännedom om var olyckorna skett, och i Västerbotten har de rapporterade olyckorna varit särskilt koncentrerade till särskilda vägsträckor. Underhållet av viltstängsel har tidigare varit kritiserat för att vara i dåligt skick och i behov av renovering. Det svenska vägnätet är drygt 21 000 mil långt, men bara ca 500 mil av dessa vägar täcks av viltstängsel.
När antalet olyckor ökar är det uppenbart att mer behöver göras, och det faktum att polisen är väl förtrogen med var olyckorna sker borde få Trafikverket att göra riktade insatser mot dessa platser. Tyvärr sker inte detta.
Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet Tomas Eneroth:
Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit, och vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta, för att säkra upp det svenska vägnätet och minska antalet viltolyckor?
Debatt
(7 Anföranden)![Stillbild från Interpellationsdebatt 2017/18:436, Viltolyckor](/_next/image/?url=%2Fimages%2Ffallback%2Fvideo-thumbnail.jpg&w=4096&q=75)
Interpellationsdebatt 2017/18:436
Webb-tv: Viltolyckor
Dokument från debatten
- Tisdag den 10 april 2018Kammarens föredragningslistor 2017/18:94
- Protokoll 2017/18:94 Tisdagen den 10 aprilProtokoll 2017/18:94 Svar på interpellation 2017/18:436 om viltolyckor
Protokoll från debatten
Anf. 43 Statsrådet Tomas Eneroth (S)
Herr talman! Edward Riedl har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit eller vilka åtgärder jag planerar att vidta för att säkra upp det svenska vägnätet och minska antalet viltolyckor.
Jag är medveten om de problem som viltolyckor på våra vägar och järnvägar varje år orsakar. Vid snörika vintrar, som denna, har olyckorna på många håll varit fler än vanligt. Regeringen anser därför att det är viktigt att samhället långsiktigt verkar för att minska antalet. Det är många olika faktorer som sammantaget påverkar viltolyckorna, och frågan är därför mycket komplex.
Viltolyckorna har de senaste åren ökat i Sverige. Generellt sett är de främsta orsakerna till detta ett ökat trafikarbete på allt fler vägar och järnvägar. Lokalt och regionalt kan stora variationer förekomma. Olyckorna varierar till exempel med trafikmängd, hastighet, populationsstorlek, fragmentering och fördelning av viktiga resurser för djuren i landskapet och bebyggelsens utformning.
Trafikverket har ansvar för att vidta åtgärder i infrastrukturen för att minska viltolyckorna, och de arbetar med ett flertal olika åtgärder. Viltstängsel har satts upp på många ställen, men de behöver i vissa fall kompletteras med säkra passager där viltet kan passera fritt under eller över vägen. Underhåll och reparation av befintliga stängsel och grindar är också viktigt. Trafikverket medverkar också i ett flertal forsknings- och utvecklingsprojekt i syfte att förbättra arbetssätt såväl som att utveckla nya metoder och verktyg som kan användas i fysisk infrastrukturplanering. Syftet är att bli bättre på att ta hänsyn till vilt vid planering och underhåll av infrastruktur.
Det finns även ett väl etablerat samarbete för att arbeta med frågor rörande viltolyckor i Nationella Viltolycksrådet. Det är ett samarbetsorgan där ett flertal myndigheter och frivilligorganisationer kan samarbeta kring en angelägen uppgift.
Sammantaget kan jag konstatera att det pågår ett flertal initiativ och samarbeten för att minska antalet viltolyckor. Jag kommer att fortsätta att följa frågan i min dialog med Trafikverket.
Anf. 44 Edward Riedl (M)
Herr talman! Tack, ministern, för svaret! Låt mig börja med att konstatera att det har skett en dramatisk ökning av antalet viltolyckor de senaste åren. Det är en del av bakgrunden till att jag tar upp denna frågeställning.
Det dör i snitt fyra personer varje år. Ungefär 200 personer skadas allvarligt, och många har men för livet efter de allvarliga skadorna. Det finns sannolikt också ett visst mörkertal när det gäller dödsolyckorna. Det finns en del väjningsolyckor där man inte kan fastställa detta. Det rubriceras inte som en viltolycka om man kör av vägen, även om det var ett vilt som orsakade att det hände och även om det skrivs i polisrapporten. Vi har också exempel som gäller en minibuss. Tre personer avled då de körde in i en lastbil som bromsade in för en ren.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Man kan konstatera att de allvarliga olyckorna är ganska ojämnt fördelade över landet. Man kan se på Norrlandslänen - dit räknar jag även Dalarna och Gävleborg. En stor del av de allvarligt skadade finns i de länen. Det är klart att det är en rätt ojämn fördelning av detta. I Dalarna har man lika många allvarligt skadade som man har i Stockholm. Sedan kan det förvisso vara stockholmare som besöker Dalarna som råkar ut för dessa olyckor. Men olyckorna är helt enkelt ojämnt fördelade geografiskt.
Vi har ungefär 500 mil väg med viltstängsel - av de 21 000 mil som staten ansvarar för.
Detta orsakar dödsfall. Det orsakar mycket lidande och en stor samhällskostnad. Man brukar säga att samhällskostnaden till följd av viltolyckorna är ungefär 3 miljarder per år.
Jag tänker inte skylla den kraftiga ökningen på denna regering, även om det av någon outgrundlig slump visar sig att olyckorna ökar kraftigt när vi byter regering. Jag tänker inte ens försöka säga att det är denna regerings fel - detta beror givetvis på andra saker. Men det ligger inom ministerns och regeringens möjlighet att vara delaktig och att vända utvecklingen genom att våga satsa pengar på det svenska vägnätet. Jag kunde möjligen önska att regeringen ville satsa lika mycket som Moderaterna på vägnätet, men jag tänker inte ta den debatten i dag utan i stället inrikta mig på det som är nära möjligt för ministern att göra.
Jag sitter i Polisregion nords insynsråd. Polisen där är lite frustrerad. I Nationella Viltolycksrådet, som ministern hänvisar till, är det, som jag förstår, ett gott samarbete mellan alla de olika aktörerna - polisen, Trafikverket, länsstyrelserna, jägarförbund och så vidare. Men i de regionala viltråden ser det lite annorlunda ut. I exempelvis Västerbotten saknas Trafikverket sedan många år. Man har ingen representant på plats, trots att det är polisen som vet vilka vägavsnitt det är som är särskilt olycksdrabbade. Det finns ett sådant exempel i mitt hemlän Västerbotten. Det gäller E45 mellan Storuman och Sandsjö. Den sträckan är mycket olycksdrabbad. Det är många viltolyckor med älg, vilket till slut kommer att innebära dödsolycka om man inte får bukt med detta. Det är tyvärr så det fungerar.
Herr talman! Jag skulle vilja fråga ministern om han kan tänka sig att ta tag i detta: att med de medel han har till buds se till att Trafikverket deltar i de regionala viltolycksråden. Det är nämligen där man kan göra verkstad. Det är där polisen kan berätta vilka trafikavsnitt som man behöver jobba med. Då kan man faktiskt också förändra en del av denna statistik, i och med att färre då drabbas.
Anf. 45 Statsrådet Tomas Eneroth (S)
Herr talman! Tack, Edward Riedl, för engagemanget! Jag delar det. Jag tycker att det är otroligt viktigt att vi sätter trafiksäkerheten främst i rummet och att vi arbetar med alla de medel som står till buds.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Viltolyckor är svåra, för de sker slumpvis. De är svåra att förutse. Även om man försöker hitta stråk där detta är mer förekommande nu än tidigare säger forskningen att minst 70 procent av viltolyckorna är slumpvis lokaliserade. Alla inser utmaningen i att hitta bra och säkra trafikmiljöer, trots att vi nu har 800 mil väg med viltstängsel.
Ökningen av viltolyckor är också en tydlig signal om att det är ett ökat trafikarbete. Det är fler transporter på våra vägar. Vi är en större befolkning. Det är högtryck i svensk ekonomi. Det är några av förklaringarna.
Tack och lov har vi en stark utveckling i fordonsindustrin i fråga om allt säkrare fordon, som naturligtvis i sig kan skydda människor från att skadas. Men det är ingen tvekan om att vi måste ha en hög ambitionsnivå när det gäller att fortsatt säkra vägarna, inte minst när det gäller viltolyckor. Då är det viktigt med ett starkt engagemang från Trafikverket. Det är helt avgörande.
I den nationella plan som Trafikverket har föreslagit avsätter man över 3,3 miljarder till landskapsåtgärder, där bland annat dessa insatser ingår. Nu är regeringen inte klar med arbetet, men i närtid kommer vi att presentera den nationella planen och också redovisa hur fördelningen av resurser kommer att bli. Jag ser detta som en viktig uppgift för Trafikverket.
Jag vill också svara på den fråga jag fick av Edward Riedl om Trafikverkets engagemang. Jag tycker i grunden att det är en myndighet som ska vara djupt engagerad i samhällslivet, och jag tycker att man i arbetet med den nationella planen har tagit flera steg framåt i att involvera flera delar av samhället. Man tittar till exempel på bostadsbyggandet i framtagandet av en nationell plan. Det handlar om att ha en tätare dialog med kommuner och regioner, så att infrastrukturplaneringen hänger bättre samman med de andra investeringar som görs i samhället.
På samma sätt är det viktigt att Trafikverket är djupt engagerat både ihop med det civila samhällets aktörer när det gäller trafiksäkerhet och viltvård och självklart också ihop med polis och med andra myndigheter. Skulle det behövas förtydligade regelverk för att säkerställa att Trafikverket har ett starkt engagemang i detta är det inga bekymmer att titta på sådana förutsättningar, för jag tycker att det är självklart att man ska ha ett starkt engagemang.
Det är en ökning av trafikolyckorna till följd av viltolyckor, och detta leder till ett antal döda och skadade i trafiken. Även om vi i Sverige är världsledande när det gäller trafiksäkerhet och även om vi har en positiv utveckling med färre döda och skadade i trafiken än tidigare kan vi inte slå oss till ro, utan vi måste sätta igång och göra ännu fler insatser.
Jag har tidigare här i kammaren redovisat hur vi går fram med krav på vinterdäck på tunga fordon och på alla hjul när det gäller bussar. Genom mobiltelefonförbudet får vi förhoppningsvis en mycket säkrare trafik där folk är koncentrerade på att hålla händerna på ratten i stället för att titta på annat. Naturligtvis tror jag också att alkobommar, som vi nu introducerar, kommer att innebära att det blir färre drogpåverkade i trafiken. Det här är viktiga insatser.
Viltolyckor måste kunna förebyggas bättre, och då handlar det om viltstängsel, forskningsinsatser och över- och undergångar liksom ett antal andra insatser. Det kommer naturligtvis att vara en viktig del i den nationella planen, och jag har som sagt inga bekymmer med att säkerställa att Trafikverket är engagerat i detta. Det vet jag att man är nationellt, och det är man på många ställen i hela landet.
Anf. 46 Edward Riedl (M)
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Herr talman! Jag vill börja med att säga att jag tycker att det är bra att samtliga partier i Sverige har höga ambitioner vad gäller trafiksäkerhet. Det är en styrka, och det är också en styrka över tid att det ser ut på det sättet.
Jag skulle önska att den här debatten kunde ske i allmänt samförstånd och att ministern bara tog till sig min uppmaning och sa att så gör vi. Men ministern säger en massa saker, herr talman, och med risk för att solka ned den goda stämningen i talarstolen vill jag bemöta dem.
Ministern säger att de ska införa alkobommar. Det är jättebra med alkobommar för den tunga trafiken, och då vill jag bara påminna den som lyssnar om att det hade vi i fem hamnar när den nuvarande regeringen tog över. Nu har vi det i noll hamnar, eftersom det första regeringen gjorde när den tog över regeringsmakten var att montera ned dessa alkobommar och skeppa dem till Finland.
Efter att en majoritet av riksdagen upprepade gånger har sagt till regeringen att ni måste sätta alkobommar i hamnarna tycker jag givetvis att det är bra att regeringen nu tycker att vi ska göra detta. Det är bra att regeringen lyssnar på detta, men jag ville ändå ta bort lite av den trevliga stämningen och korrigera ministern på dessa områden.
Sedan vill ministern tala om högtryck i ekonomin. Vi har en global högkonjunktur - absolut. Men jag tror inte att det är en så stor del av förklaringen till att viltolyckorna ökar. Förklaringarna från dem som kan de här frågorna är allt från snörika vintrar till ett högt vilttryck, vilket inte är så konstigt, för vi har till exempel en kraftig ökning av vildsvin. Det här är vad de som jobbar med frågorna hänvisar till, och jag tror snarare på den förklaringen.
Herr talman! När jag lyssnade på ministern måste jag säga att jag höll med om väldigt mycket, till exempel när det gäller de höga ambitionerna. Jag önskar att regeringen skulle vilja satsa lika mycket som Moderaterna just på vägnätet, för då skulle det givetvis räcka till mer viltstängsel.
Jag vill inte förminska de resurser vi trots allt har, för de är betydande. Vi har också ett brett samförstånd om hur vi vill jobba med de här frågorna. Men när jag lyssnade på ministern - det kan vara så att jag helt enkelt inte lyckades höra det, och då ber jag om ursäkt - tyckte jag att han sa att han tänkte ta tag i det här och prata med Trafikverket för att se till att man har en hög delaktighet i de regionala viltolycksråden, därför att det är där man kan göra verkstad.
Det är helt rätt att det för en stor del av viltolyckorna inte går att förutse var de kommer att ske. Trots detta har man bara från polisen i Västerbotten tagit ut fem vägavsnitt med en mycket stor överrepresentation av olyckor. Jag tog ett exempel på en sträcka med väldigt många älgolyckor. Man säger där att man skulle vilja ha en dialog med Trafikverket, för där behöver någonting göras, och man menar att man snart samlat på sig till den första dödsolyckan på detta vägavsnitt.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Det här kan ministern påverka, och jag skulle önska att ministern sa klart och tydligt från talarstolen att han tänker ta tag i detta och på det sätt han kan, genom direktiv till Trafikverket, se till att man ökar närvaron i de regionala viltolycksråden.
Anf. 47 Statsrådet Tomas Eneroth (S)
Herr talman! När det gäller viltolyckorna är 70 procent slumpvis lokaliserade. Endast 30 procent av klövdjursolyckorna kan knytas till olyckskluster med viss varaktighet och långt färre, ungefär 10 procent, till kluster med varaktighet som sträcker sig över decennier.
Förenklat innebär detta att det är en ganska stor grad av slumpmässighet, vilket gör det svårt. Där tror jag inte att det finns några politiska skiljelinjer, utan alla kan konstatera det. Sedan finns det stråk, och där har ju forskningen ändå kommit en bra bit på väg, där man med över- eller undergångar kan hitta en bra passage för att på så sätt minska risken på särskilt utsatta sträckor. Men det är inte alltid lätt. Trots att man gör stora investeringar kan det ta åtskilliga år innan det sker ens tillnärmelsevis en viltolycka på den sträckan.
Det är den ena delen. När det sedan handlar om Trafikverkets engagemang är det självklart viktigt att man är djupt engagerad i att främja trafiksäkerhetsarbetet. Det var en nyhet för mig att man hade ett dåligt deltagande i den regionala viltvårdsnämnden, för det framgick inte i interpellationen. Skulle det vara så skulle jag inte se positivt på det, för jag tycker att det är viktigt att man är engagerad. Självklart kommer jag att efterhöra om det är så att man har en lägre ambitionsnivå. Det ska man inte ha. Trafikverket ska vara engagerat i trafiksäkerhetsarbetet, och min bild är att man faktiskt är det, vare sig det gäller viltvårdsarbetet eller övrigt trafiksäkerhetsarbete. Skulle det finnas brister kommer jag inte att vara sen att påpeka det. Det är mitt svar till interpellanten i den frågan.
När det gäller orsakerna är det naturligtvis sant att skälet till att antalet olyckor ökar är snörika vintrar - men det är inte bara det. Det är naturligtvis även så att trafikarbetet ökar, eftersom vi är fler i Sverige. Det är en större befolkning, och det är ett ökat tryck i ekonomin. Jag valde att inte göra några stora politiska poänger av det, men jag skulle ju kunna nämna att vi nu har kanske den högsta sysselsättning vi någonsin har haft i Sverige. Vi har en stark ekonomi och 80 miljarder i överskott, till skillnad från den massarbetslöshet och det stora budgetunderskott som vi hade under den förra regeringen.
Detta har dock inte så mycket med viltolyckor att göra. Jag tror att både Edward Riedl och jag och faktiskt de allra flesta i den här kammaren är engagerade i frågan. Vad kan vi göra för att se till att samverkan lokalt/regionalt fungerar bättre? Vilka resurser har vi till vårt förfogande för insatser som stävjar en utveckling med ökade viltolyckor?
Där lägger den här regeringen ändå 100 miljarder mer i nationell plan än vad den förra regeringen gjorde. Totalt blir det ungefär 700 miljarder som vi i nationell plan kan lägga på insatser på både vägar och järnvägar, för det är viktigt att konstatera att viltolyckor ju sker både på vägar och järnvägar. Inte minst under den här vintern har vi sett det i större utsträckning på järnvägen, vilket som en konsekvens drabbar örnbeståndet. Det har jag fått lära mig när jag läste på underlaget i interpellationsdebatten. Man lär sig alltid någonting nytt.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Jag kan alltså försäkra Edward Riedl om att det här är en fråga som har hög prioritet för mig. Jag förutsätter att Trafikverket har ett högt engagemang i frågan. Jag ser att det är viktigt att vi går vidare och kanske har mer än 800 mils viltstängsel. Jag vet också hur man lokalt och regionalt har kunnat samla aktörer och peka ut vissa sträckor och på det sättet framgångsrikt främjat trafiksäkerheten.
Det är sådant arbete jag uppskattar, och jag tycker att det är viktigt att vi ger signaler från både riksdag och regering och från verk och myndigheter att ett sådant arbete ska fortsätta.
Anf. 48 Edward Riedl (M)
Herr talman! Ministern sa att man alltid lär sig något nytt, och det är givetvis ömsesidigt. Jag lärde mig att bilolyckor med örn har fördubblats. Det låter som en mycket ovanlig sorts olycka, men den existerar.
En stor andel av de här olyckorna är svåra att förutse, precis som ministern säger, och jag har inte på något sätt försökt hävda någonting annat. Vad jag däremot säger är att en relativt stor del av dem trots allt rör vissa vägsträckningar, och polisen har tillsammans med dem som bedriver eftersök och så vidare ganska god koll på var dessa extra utsatta områden finns. Det är där det är möjligt att göra någonting om man jobbar i de regionala råden.
Jag försökte skriva ned vad ministern sa, herr talman. Dåligt deltagande trodde han inte det var, men han skulle inte se positivt på om det var så. Han skulle efterhöra hur det var, men hans bild var att det inte var så. Finns det brister skulle han påpeka det. Det är också min uppmaning till ministern.
Det är väl bra. Jag är en dålig politiker när det gäller att tolka orden; jag tycker om ja eller nej, klart och tydligt. Men jag tolkar det ändå, herr talman, som att ministern avser att ta tag i detta. I Västerbottens regionala viltolycksråd är det flera år sedan man hade något deltagande från Trafikverket, och det vore bra om de var där.
Jag ska inte gå in i diskussionen om hur jobbigt det måste ha varit för den här regeringen att ärva Europas mest välskötta ekonomi. Den kan vi spara till en annan debatt. Men det måste ha varit mycket plågsamt för regeringen.
Anf. 49 Statsrådet Tomas Eneroth (S)
Herr talman! Att ärva ett budgetunderskott på 60 miljarder kronor och hög arbetslöshet har vi gjort förr. Faktum är att varje gång det har varit en borgerlig regering har vi ärvt både stora budgetunderskott och hög arbetslöshet, men precis som tidigare har vi också vänt utvecklingen. Nu är det hög sysselsättning och god ekonomi. Det verkar vara en klassisk uppgift. Så var det när jag kom in i riksdagen 1994, och så har det varit sedan dess.
Skälet till att jag ibland inte entydigt svarar ja eller nej är att jag vill undvika att hamna i konstitutionsutskottet i frågor om detaljstyrning av myndigheter. Edward Riedl vet att jag som statsråd inte kan uttala mig exakt om vilken tjänsteman på Trafikverket som ska delta i vilka möten. Men jag förutsätter att Edward Riedl som lokal ledamot påpekar detta för representanterna. Självklart har Edward Riedl säkert redan agerat lokalt och regionalt och skrivit brev till Trafikverket och begärt att de ska delta.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Jag kommer att göra vad jag kan för att påpeka vikten av att Trafikverket engagerar sig i trafiksäkerhetsarbetet. Det ska man göra i alla delar av landet. Min bild hittills är att de gör det på ett bra sätt. Hemma i länet har det fungerat väl, och på nationell nivå har jag vid mina besök vid olika verksamheter sett ett starkt engagemang från Trafikverkets sida. Om det finns brister ska de naturligtvis åtgärdas.
Jag väljer att inte hålla en lång politisk diskussion i frågor om viltolyckor eftersom jag tror att de som följer debatten inser att det kan knappast vara en fråga som skiljer om man är moderat eller socialdemokrat. Snarare är detta en fråga där vi som är engagerade i trafikpolitiken, som vill att vi ska färdas säkert på våra vägar, tycker att resurserna ska användas så smart som möjligt.
Ett sätt att göra arbetet smart är att se till att det sker tydliga prioriteringar. Det kommer jag att se till när det gäller trafiksäkerhetsarbetet. Det är därför det har varit viktigt att göra insatser, vare sig vi talar om mobila insatser för alkobommar, vinterdäck på våra tunga fordon eller för den delen att förbjuda mobiltelefon i handen när man kör. Det kommer att leda till att färre dör och skadas i trafiken, och det är jag nöjd med.
Överläggningen var härmed avslutad.
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Interpellationer
Interpellationer är en typ av frågor som debatteras i kammaren nästan varje vecka. Ledamoten ställer interpellationen skriftligt till en minister i regeringen och får svar både skriftligt och muntligt av ministern som kommer till kammaren. Debatterna dokumenteras i kammarens protokoll.