Anf. 146 Christer Erlandsson (S)
Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i justitieutskottets betänkande nr 13 angående att företagsbot nu ska bli ännu effektivare.
Regeringens proposition föranledde inga reservationer. Det visar på en samstämmighet i utskottet om behovet att göra denna påföljd, företagsbot, ännu effektivare och mer central i bekämpandet av kriminalitet i näringsverksamheten. Detta vill jag tacka samtliga partier för. Det tyder på ett gott samarbete i den här frågan.
Miljöpartiet har ett särskilt yttrande. Detta kommer jag att beröra senare.
Fru talman! Vi har i mångt och mycket ett bra företagsklimat i Sverige. I stort sett alla indikatorer vi har visar på en positiv utveckling nu och för det år som ligger framför oss. De senaste siffrorna från Konjunkturinstitutet tyder på att fjolårets tillväxt hamnar på 2,7 % och att tillväxten för år 2006 och 2007 kommer att hamna på något över 3 %.
Investeringarna stiger kraftigt. Industrins orderingång fortsätter att utvecklas starkt. Den är i huvudsak driven av kraftig utländsk efterfrågan på svenska varor, tjänster och produkter.
Inte på 20 år har nyföretagandet varit så högt som nu. Jämfört med för tio år sedan har företagskonkurserna halverats.
Sedan år 1995 har 300 000 fler svenskar fått jobb att gå till. Under år 2006 planerar nästan hälften, närmare 41 %, av de medelstora företagen att nyanställa.
Vi kan se med tillförlit och förhoppningar på framtiden med en socialdemokratisk regering.
I World Economic Forums årliga rankning över de mest konkurrenskraftiga ekonomierna placerar sig Sverige på tredje plats bland 117 länder.
För andra året i rad knep Sverige förstaplatsen i EU:s årliga rankning över innovationsprestationer. Omdömet är att Sverige håller världsklass och tillsammans med Finland och Danmark är de enda länder i Europa som inte har något gap till USA och Japan.
För detta vill jag naturligtvis passa på att tacka hela vårt näringsliv och därmed arbetsmarknadens parter. Det visar också att det är viktigt att den svenska näringspolitiken fortsätter på den inslagna vägen.
Vi ska konkurrera med forskning, kunskap och utveckling och inte med sänkta löner, dålig arbetsmiljö och sämre arbetsvillkor. Vi ska se till att lagar och regler följs och att konkurrensen sker med sjysta medel på lika villkor.
Fru talman! Under lång tid har vi socialdemokrater på olika sätt drivit på för att skapa säkra arbetsplatser och goda konkurrensvillkor. Ändå sker det incidenter i vårt land där arbetare kommer till skada eller till och med dör i tjänsten.
Det förekommer också att företag struntar i kravet på arbetsmiljö eller krav i miljölagstiftningen för att uppnå ekonomiska fördelar. Detta är oacceptabelt och något som man måste ta på största allvar.
Företagsboten, som funnits i 20 år, har varit en möjlighet att ge en juridisk person ett straffansvar för brottslighet som sker i näringsverksamhet. Som det sett ut hittills har systemet med företagsbot dock inte visat sig tillämpningsbart på det sätt vi har önskat. Därför behövs det effektivare sanktioner mot företag vid brott i näringsverksamhet.
Det är bakgrunden till att vi i Socialdemokraterna i samarbete med Vänsterpartiet och Miljöpartiet de gröna lägger fram ett lagförslag om ett skärpt system för företagsbot.
Vi behöver öka tryggheten för de anställda ytterligare och skapa ännu bättre förutsättningar för ett sunt företagsklimat. Därför kommer företag som bryter mot miljö- och arbetsmiljölagstiftningen eller begår andra brott i näringsverksamhet att få kännbarare straff. Det blir lättare att rikta sanktioner mot dessa företag genom större möjlighet att ålägga företagsbot.
Vi tror att effektivare åtgärder mot näringsidkare som begår brott ställer krav på både små och stora företag att organisera verksamheten på ett sätt som motverkar missbruk och överträdelser.
Dessa åtgärder mot brott har också betydelse ur konkurrenssynpunkt. På detta sätt förbättras förutsättningarna för en sund konkurrens på lika villkor för seriösa företag. Det skapar också säkrare arbetsplatser och trygghet för personalen.
Genom förslaget utvidgas möjligheten att ålägga företagsbot så att sanktionerna även omfattar mindre allvarlig brottslighet. Maximibeloppet för företagsbot höjs från 3 till 10 miljoner. På så sätt blir företagsboten en avskräckande sanktion även för större företag, och oseriösa företag får svårare att kalkylera med risken att åka fast.
Näringsidkarens ansvar blir primärt i förhållandet till det individuella ansvaret vid mindre allvarlig brottslighet. Vi menar att det då är rättvist att straffa företag genom företagsbot i stället för enskilda arbetstagare, eftersom lagöverträdelser ofta snarast går att härleda till brister i företagets organisation och struktur än till en enskild persons oaktsamhet.
Den nya ordningen är nödvändig för att inte småföretagare ska drabbas av dubbla sanktioner, det vill säga både straff och företagsbot. Det bidrar också till att göra företagsbot till en mer central del av det straffrättsliga systemet.
För att företagsbot ska bli ett praktiskt användbart verktyg i kampen mot brott som begås är det också viktigt att förenkla hanteringen av företagsboten. En möjlighet att ålägga företagsbot genom strafföreläggande införs därför om boten avser ett belopp som inte överstiger 500 000 kr.
Lagförändringen föreslås träda i kraft den 1 juli 2006. Genom den skärpning som nu sker angående företagsboten tror vi oss skapa förutsättningar för en sundare och säkrare arbetsmiljö som i förlängningen kan rädda liv.
Fru talman! I sitt särskilda yttrande anför Leif Björnlod, Miljöpartiet de gröna, med bland annat hänvisning till LO:s remissvar till utredningen att det inte borde finnas någon övre gräns i maximibeloppet för företagsbot.
Jag vill därför särskilt påpeka att utredningen föreslog ett tak på 5 miljoner kronor och att yttrandet måste ses i ljuset av detta. Jag skulle i stället vilja säga att regeringen mer än väl tillgodosett remissinstanserna som velat se ett högre maximibelopp. Man föreslår att gränsen höjs från nuvarande 3 miljoner och utredningens förslag om 5 miljoner till hela 10 miljoner kronor.
Det finns även skäl för att ha en fast gräns. Som det skrivs i propositionen skulle ett rörligt belopp, som till exempel hänförs till omsättningen, kunna bli en besvärlig tvistefråga i processer. En sådan ordning skulle då kunna medföra en ogynnsam processekonomi.
Tanken med de förändringar som föreslås är att företagsboten ska bli enklare och mer effektiv att använda. Jag ser det då som olämpligt att införa lagstiftning som motverkar detta syfte.
Jag yrkar härmed bifall till förslaget i betänkandet så att företagsbot nu ska bli ännu effektivare.