Anf. 61 Gustav Fridolin (Mp)
Fru talman! Konstitutionsutskottet har, anser vi,
gjort ett föredömligt arbete vid framtagandet av detta
betänkande - helt enigt, som sagt. Det får dock inte
tyst på mig i en sådan här debatt.
Låt mig först få orda något om höstgranskningens
kanske hetaste potatis, det som kallas för regeringens
beslut "utom listan". Det tidigare konstitutionsut-
skottet stötte på handläggningen med beslut "utom
listan" i två mycket uppmärksammade fall - dels när
den så kallade helikopteraffären granskades, dels när
beslutet om en statlig flyggaranti granskades.
Konstitutionsutskottets samlade mening, möjligen
mot viss bakgrund av dessa tidigare ärenden, är att
beslut "utom listan" enbart bör förekomma ytterst
restriktivt. Anledningarna till detta är många.
Utskottet understryker flera gånger i betänkandet
Statsrådsberedningens konstaterande att det efter
varje sammanträde med regeringen bör stå klart om
regeringen har beslutat i ett ärende eller ej och vad
regeringen har beslutat. Även från strikt konstitutio-
nell utgångspunkt blir det vanskligt om det ofta upp-
står oklara beslutssituationer i regeringen. Om praxis
blir att regeringens beslut klargörs först efter ett
sammanträde strider det mot 7 kap. 3 § regeringsfor-
men, som stadgar att regeringens ärenden ska avgöras
av regeringen, vid regeringssammanträde. Vikten av
att kunna informera allmänheten och dess journalis-
tiska väktare om regeringens förehavanden under-
stryker ytterligare behovet av restriktivitet rörande
beslut "utom listan".
Givetvis finns det skäl att ibland fatta beslut
"utom listan". Det kan handla om brådskande ärenden
som blivit färdigberedda efter det att regeringssam-
manträdets ärendeförteckning sammanställts eller om
ärenden som kan leda till spekulationer och rykten,
vilket gör det mycket svårare eller dyrare att genom-
föra besluten.
Men dessa skäl ursäktar inte att det faktiskt fun-
nits en dålig kontroll inom departements- och rege-
ringssfären kring vilka beslut som faktiskt fattats
"utom listan". När det gäller de drygt 200 beslut som
legat till grund för utskottets granskning har det varit
svårt, för att inte säga omöjligt, att med de knappa
underlag som Statsrådsberedningen kunnat förse oss
med skapa sig en bild av om det funnits starka skäl att
undanta berörda ärenden från de normala rutinerna.
Det bör noteras att mediestrategiska skäl sällan
bör vara skäl starka nog för att ta beslut "utom lis-
tan". Viljan, vilket främst framstår från Näringsde-
partementets sida, att ge information om beslut vid
särskilt mediala tillfällen kanske följer ABC för hur
man får god press. Men det bör inte vara brukligt att
använda när man ska hänföra ett beslut "utom listan".
Då är vikten av restriktivitet i användandet av denna
beslutsform och särskilt medborgarens rätt till infor-
mation viktigare än ministerns rätt till spaltmeter och
kameralins.
Fru talman! Rörande stycket om hanteringen av
vissa beslut på tredje pelarens område inom EU-
samarbetet har Miljöpartiet de gröna ett särskilt ytt-
rande i betänkandet. Detta handlar naturligtvis om att
vi inte godkänner rambeslutens form och inte anser
dessa vara förenliga med god parlamentarisk sed. I
enlighet med detta förkastade vi också den ändring av
10 kap. 2 § regeringsformen som behandlades av
riksdagen före årsskiftet och som trädde i kraft den 1
januari i år.
Mot bakgrund av detta instämmer vi heller inte i
den politiska bedömning av rambeslutens funktion
som kan anas och som utskottets majoritet avger i
utskottets ställningstagande under detta kapitel. Vi
finner heller inte någon anledning att i konstitutionellt
hänseende kritisera regeringen.
Understrykas bör väl, Pär-Axel Sahlberg, att jag
som skåning har en viss fallenhet för att beakta och
tillskriva just brasklappar ett visst värde.
Låt mig dock likt resten av utskottet få understry-
ka vikten av att det traditionella remissförfarandet
används också vid beredning av rambeslut - även om
jag hoppas att det blir så få beslut av denna typ som
möjligt.
Jag ser fram emot den kartläggning av remissför-
farandet kopplat till EU-frågor som utlovas i budget-
propositionen och hoppas att denna snart står färdig,
så att vi kan föra en välgrundad debatt kring hur det
ser ut i dag med remissförfarandet.
Fru talman! Då en av de särskilda ärendegrupper
som har granskats är nådeärenden är det på sin plats
att understryka att Miljöpartiet de gröna, ur politisk
dock inte konstitutionell synvinkel, räds att livstids-
straffen alltmer sällan tidsbestäms och tidsbestäms till
allt längre tider. Detta bekräftas av statistiken i tabel-
len på s. 45 i betänkandet.
Fru talman! Slutligen vill jag säga några ord om
situationen på Regeringskansliet. Vi noterar att anta-
let anställda i Regeringskansliet fortsätter att öka,
vilket vi ställer oss frågande och skeptiska till. Även
på jämställdhetsområdet finns det stort utrymme för
förbättringar. Vårt betänkande visar att löneskillna-
derna mellan könen är särskilt stora i vissa ålders-
grupper, och vi förutsätter att regeringen nu tar vidare
krafttag för att förändra detta. Det är beklämmande att
facken - må vara på grund av informationsbrist - inte
finner att de kan konstatera att osakliga löneskillnader
ej förekommer på Regeringskansliet.
Regeringen ska vara ett föredöme för andra ar-
betsgivare, och om de fina jämställdhetsmål som
regeringens ledamöter skisserar ska bli verklighet ute
i samhället förutsätter det att regeringen själv kan
undanröja varje misstanke om att osakliga löneskill-
nader förekommer på Regeringskansliet.
Regeringskansliet har upprättat en handlingsplan
för jämställda löner mellan män och kvinnor, men
fackens reservation är en varningsklocka att det trots
denna inte är fullständigt utrett. Jag är övertygad om
att jämställdheten inte bara är en kuliss för regering-
en, utan är något man seriöst brinner för. Därför ser
jag fram emot nästa hösts granskning, då konstitu-
tionsutskottet förhoppningsvis kan konstatera att det
råder enighet på Regeringskansliet om att jämställd-
hetsarbetet fortskrider och att det inte råder några
osakliga löneskillnader.