Idrott
Betänkande 1994/95:KrU14
Kulturutskottets betänkande
1994/95:KRU14
Idrott
Innehåll
1994/95 KrU14
Sammanfattning
I betänkandet behandlas förslag i budgetpropositionen om det statliga stödet och motioner med anknytning till denna del av propositionen.
I tre motioner yrkas olika uttalanden om idrottens etik, breddidrott och elitidrott, idrottens oberoende ställning samt om inriktningen av samhällsstödet till idrotten. Yrkandena avstyrks med hänvisning till att det i dessa frågor inte råder något motsatsförhållande mellan vad som anförs i motionerna och i propositionen.
Yrkanden i motioner om tillsättande av en parlamentarisk utredning angående statens stöd till idrotten m.m., om försöksverksamhet med stöd till idrottsrörelsen och andra ideella organisationer på en krisdrabbad ort, om handikappidrott m.m., samt om tillåtande av professionell boxning avstyrks av utskottet.
I två motioner yrkas uttalanden om idrottsrörelsens egna insatser mot dopning inom idrotten. Med hänvisning till de åtgärder som vidtagits inom idrottsrörelsen anser utskottet att yrkandena inte bör föranleda någon riksdagens åtgärd. Utskottet -- som erinrar om att socialutskottet kommer att behandla övergripande dopningsfrågor -- avstyrker yrkandena.
Utskottet föreslår ett anslag till stöd till idrotten på 792 260 000 kronor. Därvid har utskottet avräknat 102 434 000 kronor från regeringens förslag, eftersom detta belopp avser bidrag till verksamhet utanför budgetåret 1995/96. I anslutning härtill avstyrker utskottet ett motionsyrkande om kompensation till de ideella organisationerna för de kostnadsökningar höjda arbetsgivaravgifter medför.
Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om att ett belopp om 8 400 000 kronor av anslaget Stöd till idrotten skall disponeras av universitet och högskolor som stöd för motionsverksamhet för studerande vid kårorterna och att det direkta stödet till Riksidrottsförbundet skall minskas i motsvarande mån.
Med anledning av ett regeringsförslag föreslår utskottet att riksdagen skall godkänna att AB Tipstjänst under ettvart av åren 1995 och 1996 skall få lämna 55 000 000 kronor av sitt överskott i bidrag till idrottsrörelsen.
Fyra reservationer har fogats till betänkandet.
Propositionen
Regeringen har i proposition 1994/95:100 bilaga 14 (Civildepartementet) under huvudavsnittet E. Folkrörelse- och idrottsfrågor, kooperativa frågor m.m., punkt E 6. Stöd till idrotten (s. 69--78)
dels föreslagit riksdagen att till Stöd till idrotten för budgetåret 1995/96 anvisa ett reservationsanslag på 894 694 000 kronor,
dels föreslagit riksdagen att godkänna det som regeringen förordar angående AB Tipstjänsts stöd till idrotten,
dels föreslagit riksdagen att anta förslag till lag om överlämnande av förvaltningsuppgifter till Sveriges Riksidrottsförbund.
Lagförslaget har intagits i bilaga till betänkandet.
Motionerna
1994/95:Kr403 av Gullan Lindblad och Knut Billing (m) vari yrkas att riksdagen beslutar tillåta professionell boxning i Sverige.
1994/95:Kr406 av Lennart Brunander (c) vari yrkas att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompensation till de ideella organisationerna för de kostnadsökningar höjda arbetsgivaravgifter medför.
1994/95:Kr407 av Carl-Johan Wilson (fp) vari yrkas att riksdagen beslutar anslå 8 400 000 kronor för budgetåret 1995/96 till universitet och högskolor som stöd för motionsverksamhet för studerande vid kårorterna och att anslaget skall finansieras genom motsvarande minskning av statens anslag till Riksidrottsförbundet.
1994/95:Kr412 av Marianne Andersson m.fl. (c) vari yrkas
1. att riksdagen hos regeringen begär en parlamentarisk utredning om den långsiktiga finansieringen av statens stöd till idrotten respektive idrottens möjligheter till ökad självfinansiering.
1994/95:Kr413 av Michael Stjernström m.fl. (kds) vari yrkas
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om idrottens etik,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dopningspreparat,
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att stärka breddidrotten,
6. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skapa rimliga villkor för elitidrotten,
7. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om idrottsarenors tillgänglighet för människor med funktionsnedsättningar samt om behovet av forskning till förmån för handikappidrotten,
15. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidragsgivning och vikten av att bibehålla det lokala aktivitetsstödet på nuvarande nivå,
16. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med en massiv stödinsats till idrottsrörelsen och andra ideella organisationer i en kris- drabbad ort.
1994/95:Kr414 av Bo Lundgren och Stig Bertilsson (m) vari yrkas
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande idrottsrörelsens oberoende ställning.
1994/95:Kr417 av tredje vice talman Christer Eirefeldt m.fl. (fp) vari yrkas
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av det statliga stödet till idrottsrörelsen,
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser mot dopning.
Utskottet
Inledning
Den svenska idrottsrörelsen utför många viktiga uppgifter i samhället. Idrotten erbjuder ett stort antal människor glädje, gemenskap och en hälsosam och meningsfull fritidssysselsättning. Idrottsrörelsen aktiverar vidare fler ungdomar än någon annan föreningsverksamhet.
Idrottens betydelse kan exemplifieras med följande statistikuppgifter, hämtade från Sveriges riksidrottsförbunds (RF) anslagsframställning för budgetåret 1995/96. Omkring tre miljoner svenskar, drygt en tredjedel av befolkningen, ägnar sig regelbundet åt idrott, som aktiva utövare eller som ledare. Mer än 500 000 personer lägger årligen ner sammanlagt 140 miljoner timmar på att leda andra, främst barn och ungdomar, i någon av landets över 20 000 idrottsföreningar.
Statens stöd till idrotten administreras genom RF, som utöver de anslag som avser förbundets egna och medlemsförbundens verksamhet har att ta befattning med anslag som avser vissa organisationer utanför förbundet.
Inriktningen i stort av RF:s verksamhet läggs fast vid de återkommande riksidrottsmötena (RIM). Av beslut som fattats vid dessa vill utskottet inledningsvis redovisa följande.
Vid RIM år 1989 antogs handlingsprogrammet "Idrottspolitisk offensiv" som avsågs ligga till grund för idrottsrörelsens utveckling under 1990-talet. I programmet regleras bl.a. frågor om rörelsens mål och inriktning, förenings- och ledarutveckling, förhållandet mellan motions- och elitidrott, rörelsens insatser för handikappade och invandrare, finansiering samt forskning och utveckling.
RIM år 1993 fastställde verksamhetsinriktning för perioden år 1994--1996. De fyra huvudpunkterna i denna inriktning är individen i idrotten, anläggningstillgänglighet, idrottens finansiering och internationellt agerande. Vid RIM år 1993 beslutades också att tillsätta utredningar som inför nästa RIM, som äger rum i november 1995, skall genomföra en översyn och lägga fram förslag till förändringar inom områdena program, organisation och finansiering. I detta sammanhang behandlas bl.a. idrottens mål och inriktning, förslag till idrottens organisationsmodell samt dessutom en översyn av kriterierna av fördelningen av det statliga bidraget till lokal ungdomsverksamhet.
Vissa allmänna idrottsfrågor m.m.
Utskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden som tar upp idrottsrörelsens förhållanden i allmänhet samt motionsyrkanden om en ny statlig idrottsutredning och om försöksverksamhet med stöd till idrottsrörelsen och andra ideella organisationer på en krisdrabbad ort.
I motion Kr413 (kds) betonas betydelsen av etik inom idrotten (yrkande 1). Motionärerna konstaterar att idrotten spelar en viktig fostrande roll för många barn och ungdomar och att den lär deltagarna vad ansvarstagande innebär. Ungdomsidrotten bidrar även till att förebygga och motverka missbruk av alkohol och andra droger. Motionärerna understryker att en viktig aspekt av god etik är hur barn- och ungdomsidrotten utformas samt att det bör vara självklart att inte medverka till utslagning och elittänkande när det gäller barn- och ungdomsidrott.
Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförs i motionen om barn- och ungdomsidrotten. Detta stämmer väl överens med innehållet i propositionen. I denna påpekas att idrottens etiska hållning är viktig inte minst med hänsyn till att elitidrottare utgör förebilder för många barn och ungdomar. Utskottet anser att motionen inte påkallar någon riksdagens åtgärd. Motion Kr413 avstyrks därför i här aktuell del (yrkande 1).
I samma motion (yrkandena 4 och 6) behandlas sambandet mellan breddidrott och elitidrott. Motionärerna framhåller att alla människor som vill ska ha möjlighet att delta i idrottandet samt att breddidrotten, som mer betonar kamratskap och vikten av att vårda sin hälsa än de faktiska idrottsprestationerna, lever i ett ömsesidigt beroendeförhållande med elitidrotten. Elitidrotten bygger på de många människornas idrottsaktiviteter och fungerar för många frisksportare som en inspirationskälla. Motionärerna betonar att det för att stimulera breddidrotten är nödvändigt att elitidrotten får rimliga verksamhetsvillkor.
Sambandet mellan breddidrott och elitidrott tas upp i propositionen. Det konstateras därvid att elitidrotten är av stor betydelse för såväl ungdomsrekryteringen som människors positiva upplevelser och känsla av samhörighet på olika nivåer. Utskottet delar dessa åsikter. Uttalandena i propositionen och i motionen står enligt utskottets mening inte i strid med varandra. Motionen erfordrar enligt utskottets mening inte någon åtgärd från riksdagens sida. Utskottet avstyrker således motion Kr413 i här aktuella delar (yrkandena 4 och 6).
I motion Kr414 (m) behandlas idrottsrörelsens oberoende ställning (yrkande 1). Motionärerna anför att det mot bakgrund av idrottens betydelse i samhället är viktigt för politiska partier att engagera sig för de framtida villkoren för idrottsrörelsen. Motionärerna betonar dock att den svenska idrotten även i framtiden måste ges möjlighet att agera självständigt och ha friheten att själv bestämma verksamhetens innehåll, inriktning och mål.
Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen av idrottsrörelsens oberoende ställning. Även propositionen innehåller uttalanden med detta innehåll. Det sägs sålunda i propositionen att idrottsrörelsen är en fri folkrörelse som själv ska forma sin framtid. Utskottet anser att det inte föreligger någon motsättning mellan innehållet i propositionen och vad som anförts i motionen i denna del. Innehållet i motionen erfordrar därför inte något uttalande av riksdagen i denna del. Utskottet avstyrker således motion Kr 414 i här aktuell del (yrkande 1).
Motionärerna bakom Kr412 (c) föreslår att det tillsätts en parlamentarisk utredning med uppgift att utreda den långsiktiga finansieringen av statens stöd till idrotten och idrottens möjligheter till ökad självfinansiering (yrkande 1). Mot bakgrund av det statsfinansiella läget och behov av långsiktiga spelregler och stödsystem för idrotten föreligger det skäl till en grundlig genomlysning av hur samhällets stöd till idrotten skall se ut framgent och förutsättningarna för att idrotten skall öka sin självförsörjning, anför motionärerna.
Utskottet har flera gånger behandlat motioner med yrkanden om tillsättande av statliga utredningar på idrottens område. Utskottet har därvid uttalat att det måste ankomma på idrottsrörelsen att väcka frågan om tillsättande av sådana utredningar.
Utskottets tidigare bedömning är alltjämt hållbar. Utskottet vill vidare framhålla att RIM år 1993 tillsatte en utredning som behandlar frågor rörande idrottens framtida finansiering. Utskottet vill också hänvisa till att utskottet i sitt betänkande 1994/95:KrU13 Lotterifrågor ingående behandlar frågor om möjligheterna för bl.a. idrottsrörelsen att få ökade intäkter från kasino- och spelverksamheten. Med hänsyn till det anförda avstyrks motion Kr412 i här aktuell del (yrkande 1).
I motion Kr413 (kds) behandlas inriktningen av samhällets bidragsgivning till idrotten (yrkande 15 delvis). Motionärerna anför att målsättningen för samhällets stöd till idrottsrörelsen bör vara att ge resurser och möjligheter till idrottens utövande. Stödet bör inriktas på investeringar i idrottsanläggningar och på bidrag till ungdomsverksamhet och ledarutbildning. Reglerna för det ekonomiska stödet skall vara enkla, rättvisa och inriktade på en obyråkratisk hantering.
Motionärerna bakom motion Kr417 (fp) tar upp samma fråga (yrkande 1). I motionen framhålls angelägenheten av att resurserna fördelas på ett sätt som gör det möjligt att ta till vara de ideellt arbetande ledarnas engagemang. Det måste finnas väl fungerande anläggningar och resurser för utbildning. Goda arbetsförhållanden är nödvändiga för att rekryteringen också i fortsättningen skall bli tillräcklig.
Utskottet delar de åsikter som framförs i motionerna. Dessa åsikter överensstämmer även i huvudsak med vad som i motsvarande delar sägs i propositionen. Samtidigt är det dock, som utskottet ovan anfört, viktigt att idrottsrörelsens självständiga ställning bibehålls. Idrottsrörelsen bör därför ha en långtgående frihet att avgöra på vilket sätt samhällets stöd till idrotten skall fördelas. Med hänsyn härtill anser utskottet att motionerna inte bör föranleda någon åtgärd från riksdagens sida. Utskottet avstyrker således motionerna Kr413 yrkande 15 i här aktuell del och Kr417 yrkande 1.
Motionärerna bakom motion Kr413 (kds) anser att det bör inledas en försöksverksamhet med en massiv stödinsats till idrottsrörelsen och andra ideella organisationer i en krisdrabbad ort (yrkande 16). Motionärerna anför att en vetenskaplig försöksverksamhet bör inledas i någon ort som drabbats av kraftig arbetslöshet och ekonomiska bekymmer i syfte att dokumentära idrottens stora fostrande och förebyggande möjligheter.
En motion med samma innehåll behandlades av utskottet år 1993 (bet. 1992/93:KrU14). Utskottet anförde därvid att sådana projekt med väsentlig medverkan av idrottsrörelsens organisationer som motionären hade efterfrågat -- med hänsyn till idrottsrörelsens ställning som självständig folkrörelse -- i allmänhet inte borde initieras av andra än rörelsens egna organ. Med hänsyn härtill ansåg utskottet att motionen inte borde föranleda något initiativ från riksdagen. Utskottet framhöll i sammanhanget att det kunde finnas möjligheter att erhålla stöd för sådana projekt som motionären avsåg bl.a. från Allmänna arvsfonden.
Utskottets tidigare bedömning är alltjämt gällande. Motion Kr413 avstyrks därför i här aktuell del (yrkande 16).
Handikappidrott
I motion Kr413 (kds) behandlas frågor om idrottsarenors tillgänglighet för människor med funktionsnedsättningar och om behovet av forskning till förmån för handikappidrotten (yrkande 7). Motionärerna konstaterar att idrotten har stor betydelse vid rehabiliteringen av handikappade liksom vid dessas integrering i samhället i övrigt samt framhåller att idrottsarenorna måste handikappanpassas så att de möjliggör för handikappade att utöva idrott och även delta som åskådare. Motionärerna anför vidare att Sverige via forskning kan bidra till utveckling och vidareutveckling av teknik som gör det möjligt för handikappade att utöva nya idrottsgrenar.
Utskottet konstaterar att propositionen innehåller uttalanden om idrottens betydelse för rehabiliteringen och integreringen av handikappade i samhället som i huvudsak överensstämmer med vad som anförts i motionen. Utskottet vill vidare hänvisa till en utredning av Handikappinstitutet, benämnd Utredning om hjälpmedel för motion, sport och hobby, som genomförts på uppdrag av regeringen. Utredningen överlämnades till regeringen i december 1994 och bereds för närvarande i Socialdepartementet. Utredningen innehåller förslag till åtgärder för att underlätta för människor med funktionsnedsättningar att utöva idrottsaktiviteter, bl.a. genom tillhandahållande av fritidshjälpmedel i anslutning till fritidsanläggningar och genom ekonomiskt stöd för produktutveckling av fritidshjälpmedel. Utskottet vill också nämna att Socialhögskolan i Lund, med stöd av Centrum för idrottsforskning, bedriver forskning rörande bl.a. integration av handikappidrotten i friskidrotten och i samhället i övrigt. Såvitt gäller handikappidrottens villkor kan härutöver särskilt nämnas att det av RF:s årsredovisning framgår att Handikappidrottsförbundet, av 63 specialförbund, mottog det sjunde största bidraget budgetåret 1993/94.
Utskottet finner mot bakgrund av det anförda att det inte erfordras något uttalande av riksdagen med anledning av vad motionärerna anfört. Motion Kr413 avstyrks därför i denna del (yrkande 7).
Professionell boxning
I motion Kr403 (m) yrkas att riksdagen tillåter professionell boxning i Sverige. Enligt motionärerna har lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning spelat ut sin roll.
Förbudet mot professionell boxning infördes efter riksdagsbehandling hösten 1969 genom ovan nämnda lag, som trädde i kraft den 1 januari 1970 (prop. 1969:118, bet. 1969 1LU 51, rskr. 1969:344). Förbudet infördes bl.a. mot bakgrund av att den professionella boxningen ansågs farligare än amatörboxning. I lagstiftningsärendet anförde departementschefen att det utredningsarbete som hade föregått propositionen sammantaget med remissyttrandena visade att de medicinska skadeverkningarna av boxningen var allvarligare än man tidigare haft anledning att räkna med. De var av sådan art att boxningen från medicinsk synpunkt inte längre kunde godtas i sin dåvarande form, anförde departementschefen. Första lagutskottet godtog regeringsförslaget.
Utskottet behandlade år 1993 (bet. 1992/93:KrU14) ett motionsyrkande om att riksdagen skulle upphäva lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning. Utskottets ställningstagande innebar att den bedömning av riskerna med professionell boxning som hade gjorts i lagstiftningsärendet år 1969 alltjämt var gällande. Motionen avstyrktes därför.
Utskottet anser att det inte heller senare har inträffat någon omständighet som ger anledning att ompröva förbudet mot professionell boxning. Motion Kr403 avstyrks därför.
Dopning
Frågor om dopning berörs i ett flertal motioner vid årets riksmöte. Huvuddelen av motionerna innehåller yrkanden som tar upp dopningen som samhällsproblem och är inte begränsade till förhållandena inom idrotten. Ett yrkande, nämligen yrkande 6 i motion Kr414 (m), avser bl.a. idrottsrörelsens möjligheter att bidra med dopningskontroller även utanför den organiserade idrotten. Yrkandet har samband med uppdraget för Dopningsutredningen, som tillkommit efter förslag av socialutskottet och vars uppdrag berörs i det följande. I en annan motion, Kr412 (c), framställs med utgångspunkt i en diskussion om dopning inom idrottsrörelsen bl.a. yrkanden om kriminalisering av innehav och användning av dopningspreparat (yrkande 3). Dessa båda yrkanden och ett antal andra yrkanden om dopning behandlas i socialutskottets kommande betänkande 1994/95:SoU13. I förevarande betänkande behandlas två motionsyrkanden som rör idrottsrörelsens egna insatser mot dopning inom idrotten.
Regeringen tillsatte under år 1994 en parlamentarisk utredning om dopning. Av kommittédirektiven (dir. 1994:78) framgår att utredningen skall göra en allsidig översyn av dopningsproblemets omfattning och karaktär, följder av missbruk av dopningspreparat på kort och lång sikt samt bedöma behovet av ökade informationsinsatser. Utredningen skall också föreslå de ändringar i den rättsliga regleringen som utredningen kan finna motiverade. Utredningsarbetet skall enligt direktiven vara avslutat före utgången av år 1995.
Utskottet vill hänvisa till förra årets betänkande om idrott (bet. 1993/94:KrU11) vari utskottet behandlade frågan om dopning inom idrotten relativt ingående. Det framgår av detta betänkande att ett flertal åtgärder har vidtagits för att motverka användningen av dopningspreparat. Sålunda genomfördes 2 300 dopningstester under verksamhetsåret 1992/93 samt etablerades samarbete mellan bl.a. Polisen, Tullen och RF. RF:s dopningskommission medverkade vid en internationell antidopningsutbildning och deltog i internationella möten om dopning. Folkhälsoinstitutet medverkade även i arbetet, bl.a. genom att ta fram och sprida information om dopning.
RF påpekar i sin årsredovisning år 1994 att kampen mot dopning måste fortsätta och redogör för de åtgärder som i det syftet vidtagits under verksamhetsåret enligt följande. Det samråd som tidigare funnits mellan Polisen, Tullen och RF på central nivå har under verksamhetsåret ersatts av en samrådsgrupp ledd av Folkhälsoinstitutet. Gruppen består av 17 olika myndigheter, verk och organisationer. Regionalt fortsätter det speciella samarbetet mellan idrotten, Tullen och Polisen. Under år 1993 genomfördes 2 300 kontroller av 182 utbildade kontrollanter runt om i landet. 60 % av kontrollerna utfördes i samband med träning medan 40 % gjordes vid tävlingar.
Utskottet vill även nämna att socialutskottet i februari 1995 höll en offentlig utfrågning om dopning. Vid detta tillfälle deltog företrädare för bl.a. Folkhälsoinstitutet, Rikspolisstyrelsen, sjukvården och RF. Ordföranden för RF, professorn Arne Ljungqvist, lämnade en utförlig redovisning för RF:s insatser -- i form av information, kontroll och utbildning -- för att motverka dopning inom idrotten. Han framhöll bl.a. att den svenska modellen har tjänat som förebild för ett stort antal länder i världen. Beträffande det närmare innehållet i Arne Ljungqvists anförande och vad som i övrigt förekom vid utfrågningen hänvisar utskottet till socialutskottets kommande betänkande 1994/95:SoU13.
Som angetts i det föregående behandlas i detta sammanhang två yrkanden som rör idrottsrörelsens egna insatser mot dopning inom idrotten.
I motion Kr413 (kds) konstateras att idrottsrörelsen gör stora ansträngningar för att motverka användningen av dopningsmedel och andra droger (yrkande 2). Motionärerna understryker att dopning är oacceptabelt mot bakgrund av de extremt stora medicinska riskerna samt anför att svensk idrottsrörelse både nationellt och internationellt bör verka för kraftfulla idrottsliga påföljder mot idrottsmän som nyttjar otillåtna preparat.
Motionärerna bakom motion Kr417 tar upp behovet av fortsatta insatser mot dopning (yrkande 4). I motionen anförs att dopning och annat idrottsligt fusk påverkar idrottens anseende negativt. Även om dopning i dag är ett samhällsproblem och den stora förbrukningen av dopningspreparat sker utanför idrotten är en fortsatt intensiv antidopningsverksamhet från idrottsrörelsens sida viktig.
Utskottet ser med tillfredsställelse att RF bedriver ett kraftfullt arbete för att motverka dopning inom idrotten. Med hänsyn till vad som anförs i motionerna vill utskottet särskilt framhålla att, enligt vad utskottet inhämtat, Riksidrottsnämnden i sin egenskap av idrottens högsta bestraffningsorgan bedömer förekommande överträdelser mot idrottens dopningsregler mycket strängt. Med hänsyn till bl.a. de åtgärder som redovisats i det föregående om idrottsrörelsens arbete för att motverka att idrottsmän använder dopningspreparat och för att upptäcka och beivra överträdelser av förbud anser utskottet att det inte är påkallat med något riksdagens initiativ för att ytterligare insatser av de slag som åsyftas i de i detta betänkande behandlade yrkandena skall komma till stånd. Utskottet finner sålunda att motionerna Kr413 (yrkande 2) och Kr417 (yrkande 4) inte bör föranleda någon riksdagens åtgärd.
Anslags- och andra resursfrågor
Stöd till idrotten (E 6)
I propositionen föreslås ett anslag till RF om 894 694 000 kronor, varav 502 173 000 kronor beräknats för juli 1995--juni 1996. Anslaget fram till utgången av juni 1996 innebär en minskning i förhållande till innevarande budgetår med 10 000 000 kronor. Från anslaget skall avräknas visst belopp, som avser bidrag till verksamhet utanför budgetåret 1995/96. Utskottet återkommer till denna fråga.
Anslagsfrågor tas upp i fyra motioner.
Motionären bakom motion Kr406 (c) tar upp frågan om kompensation till de ideella organisationerna inom idrotten för de kostnadsökningar som höjda arbetsavgifter medför. Motionären framhåller de ideella organisationernas stora samhällsbetydelse och anför att dessa har en hårt ansträngd ekonomi. De bör därför kompenseras för de kostnadsökningar som den under hösten 1994 beslutade höjningen av arbetsgivaravgiften medför, anser motionären.
Med hänsyn till det rådande statsfinansiella läget är det nödvändigt att ekonomiska besparingar görs inom alla samhällssektorer. Utskottets överväganden leder mot den bakgrunden till slutsatsen att vad som anförts i motionen inte ger anledning att avvika från regeringens förslag om medelstilldelning. Utskottet godtar således regeringens förslag såvitt avser den totala medelsanvisningen till Stöd till idrotten. Från det föreslagna beloppet, 894 694 000 kronor, bör dock avräknas 102 434 000 kronor, som -- till följd av ändrad periodisering av utbetalningar -- avser bidrag till verksamhet utanför budgetåret 1995/96. Utskottet föreslår att riksdagen med anledning av propositionen och med avslag på motion Kr406 till Stöd till Idrotten anvisar ett reservationsanslag på 792 260 000 kronor.
Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att socialförsäkringsutskottet senare kommer att behandla ett i motion Kr414 (m) framställt yrkande som avser socialförsäkringsavgifter för idrottsmän.
Staten ger för närvarande bidrag till motionsverksamhet för studerande vid kårorterna, vilka utgår till studentkårer eller studentkårssammanslutningar. Under innevarande budgetår utgår ett stöd om 5 611 000 kronor till sammanlagt 23 kårer eller sammanslutningar. Stödet tillkom som ett särskilt stöd för att främja studenternas motionsverksamhet. Stödet söks av respektive studentkår eller sammanslutning av studentkårer på en och samma ort genom RF. Dessa samråder även med Sveriges förenade studentkårer innan regeringen föreläggs ett förslag på stödets fördelning.
Regeringen har i propositionen beräknat att det särskilda bidraget till stöd för motionsverksamhet för studerande vid kårorterna skall upphöra från och med den 1 juli 1996.
I motion Kr407 (fp) hemställs att riksdagen beslutar att anslå 8 400 000 kronor för budgetåret 1995/96 till universitet och högskolor som stöd för motionsverksamhet för studerande vid kårorterna och att anslaget skall finansieras genom motsvarande minskning av statens anslag till RF. Motionären anför att stödet är mycket viktigt ur hälsosynpunkt och att något motsvarande stöd från kommunernas sida inte kan påräknas.
Sveriges förenade studentkårer (SFS) har under behandlingen av ärendet gjort en uppvaktning hos utskottet i syfte att stödet skall bibehållas. SFS har anfört att motionsverksamheten är en mycket viktig del av den förebyggande hälsovården för studenterna och att 80 000 studenter motionerar regelbundet varje vecka. SFS har även hävdat att statsbidraget endast i ringa utsträckning kan ersättas av kommunalt aktivitetsstöd och att de driftsansvariga studentidrottsföreningarnas existens därför är hotad.
Utskottet konstaterar att kommunerna som följd av ändringar i folkbokföringslagen numera har ett tydligare ansvar för stöd till studerandena vid kårorterna än vad som tidigare var fallet. Det bör, som anförs i propositionen, även uppmärksammas att de studerande vid kårorterna redan i dag har rätt till samma statliga stöd för lokala ungdomsaktiviteter på idrottens område som andra, förutsatt att de organiserar sig i en sådan ideell idrottsförening som uppfyller kraven på medlemskap i något av de specialförbund som ingår i RF. Utskottet vill också erinra om att högskolorna har ansvar för studerandenas hälso- och sjukvård och att det därför kan vara motiverat att högskolorna överväger möjligheterna att inom ramen för sina resurser ge visst stöd till motionsverksamheten. Utskottet vill slutligen framhålla nödvändigheten av besparingar inom all statlig verksamhet. Utskottet finner med hänsyn till det anförda att det i fråga om stödet till motionsverksamheten för de studerande vid kårorterna inte föreligger skäl till annan bedömning än den som gjorts i propositionen. Motion Kr407 avstyrks därför.
Motionärerna bakom motion Kr413 (kds) berör det lokala aktivitetsstödet (yrkande 15 delvis). Motionärerna framhåller att detta stöd är det viktigaste systemet för stöd till idrottsföreningarna och anför att stödet måste bibehållas på minst nuvarande nivå.
Det lokala aktivitetsstödets betydelse uppmärksammas även i propositionen. Regeringen har beräknat bidraget till minst 300 000 000 kronor, vilket innebär ett oförändrat bidrag i förhållande till innevarande budgetår. Eftersom utskottet i det föregående har godtagit regeringens förslag till medelsanvisning kommer, om utskottsförslaget bifalls, yrkandet i motionen att bli tillgodosett. Motion Kr413 i nu aktuell del (yrkande 15 delvis) erfordrar således inte någon åtgärd från riksdagens sida.
Regeringen föreslår i propositionen att en särskild anslagspost inrättas under anslaget Stöd till idrotten för att förbättra kvaliteten samt reglera omfattningen och finansieringen av elitidrottares specialidrottsverksamhet vid riksrekryterande idrottsgymnasier. En närmare bakgrund till förslaget redovisas i utbildningshuvudtiteln (bil. 9 s. 35). Utbildningsutskottet behandlar frågan om reglering av idrotsgymnasier i sitt betänkande 1994/95:UbU9. Regeringen anser att en särskild ram om 36 000 000 kronor bör avsättas för det angivna ändamålet från och med läsåret 1996/97 och har sålunda beräknat ett belopp om 18 000 000 kronor för en särskild anslagspost. Det anförs i propositionen att RF bör ansvara för fördelningen av medel ur denna ram. RF:s fördelning av medel till riksidrottsgymnasier utgör myndighetsutövning och förutsätter lagstöd. Regeringen föreslår därför att riksdagen antar ett i propositionen framlagt förslag till lag om överlämnande av förvaltningsuppgifter till Sveriges Riksidrottsförbund.
Utskottet tillstyrker förslaget till medelsberäkning samt föreslår att riksdagen antar det av regeringen upprättade förslaget till lag om överlämnande av förvaltningsuppgifter till Sveriges Riksidrottsförbund.
AB Tipstjänst
En del av AB Tipstjänsts vinst lämnas i bidrag till RF:s verksamhet. Riksdagen har vid flera tillfällen bifallit förslag från regeringen att AB Tipstjänsts bolagsstämma skall ges möjlighet att besluta om stöd till idrotten i form av ett samlat bidrag till RF.
I propositionen anförs att bolagsstämman bör ges fortsatt möjlighet att besluta om ett bidrag till RF. Ramen bör enligt regeringens uppfattning även framdeles uppgå till oförändrade 55 000 000 kronor per år.
Utskottet anser att riksdagen med anledning av regeringens förslag bör godkänna att AB Tipstjänsts bolagsstämma under ettvart av åren 1995 och 1996 ges möjlighet att besluta om ett bidrag till RF inom den angivna ramen 55 000 000 kronor per år.
Hemställan
Utskottet hemställer
1. beträffande uttalanden om idrottens etik
att riksdagen avslår motion 1994/95:Kr413 yrkande 1,
2. beträffande breddidrott och elitidrott
att riksdagen avslår motion 1994/95:Kr413 yrkandena 4 och 6,
3. beträffande idrottsrörelsens oberoende ställning
att riksdagen avslår motion 1994/95:Kr414 yrkande 1, res. 1 (m, c, fp, kds)
4. beträffande tillsättande av en parlamentarisk utredning med uppgift att utreda den långsiktiga finansieringen av statens stöd till idrotten och idrottens möjligheter till ökad självfinansiering
att riksdagen avslår motion 1994/95:Kr412 yrkande 1, res. 2 (mp, c)
5. beträffande bidragsgivningen och inriktningen av samhällets stöd till idrotten
att riksdagen avslår motionerna 1994/95:Kr413 yrkande 15 i denna del och 1994/95:Kr417 yrkande 1,
6. beträffande försöksverksamhet med en massiv stödinsats till idrottsrörelsen och andra ideella organisationer på en krisdrabbad ort
att riksdagen avslår motion 1994/95:Kr413 yrkande 16, res. 3 (kds)
7. beträffande uttalanden om idrottsarenors tillgänglighet för människor med funktionsnedsättningar och om behovet av forskning till förmån för handikappidrotten
att riksdagen avslår motion 1994/95:Kr413 yrkande 7,
8. beträffande tillåtande av professionell boxning
att riksdagen avslår motion 1994/95:Kr403,
9. beträffande insatser mot dopning inom idrotten
att riksdagen avslår motionerna 1994/95:Kr413 yrkande 2 och 1994/95:Kr417 yrkande 4,
10. beträffande medelsanvisningen till Stöd till idrotten
att riksdagen med anledning av regeringens förslag och med avslag på motion 1994/95:Kr406 till Stöd till idrotten för budgetåret 1995/96 under trettonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 792 260 000 kronor,
11. beträffande stöd för motionsverksamhet för studerande vid kårorterna
att riksdagen avslår motion 1994/95:Kr407, res. 4 (fp, v, mp)
12. beträffande det lokala aktivitetsstödet
att riksdagen avslår motion 1994/95:Kr413 yrkande 15 i denna del,
13. beträffande lag om överlämnande av förvaltningsuppgifter till Sveriges Riksidrottsförbund
att riksdagen antar regeringens förslag till lag om överlämnande av förvaltningsuppgifter till Sveriges Riksidrottsförbund,
14. beträffande stöd till idrotten från AB Tipstjänsts överskott
att riksdagen med anledning av regeringens förslag godkänner vad utskottet anfört.
Stockholm den 7 mars 1995
På kulturutskottets vägnar
Åke Gustavsson
I beslutet har deltagit: Åke Gustavsson (s), Elisabeth Fleetwood (m), Berit Oscarsson (s), Anders Nilsson (s), Leo Persson (s), Stig Bertilsson (m), Ingegerd Sahlström (s), Björn Kaaling (s), Lennart Fridén (m), Carl-Johan Wilson (fp), Monica Widnemark (s), Charlotta L Bjälkebring (v), Agneta Ringman (s), Jan Backman (m), Ewa Larsson (mp), Erik Arthur Egervärn (c) och Ulla-Britt Hagström (kds).
Reservationer
1. Idrottsrörelsens oberoende ställning (mom. 3)
Elisabeth Fleetwood (m), Stig Bertilsson (m), Lennart Fridén (m), Carl-Johan Wilson (fp), Jan Backman (m), Erik Arthur Egervärn (c) och Ulla-Britt Hagström (kds) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottet delar" och slutar med "(yrkande 1)" bort ha följande lydelse:
Mot bakgrund av idrottens betydelse i samhället är det viktigt för de politiska partierna att engagera sig för de framtida villkoren för idrottsrörelsen. I detta sammanhang är det dock enligt utskottets mening mycket viktigt att komma ihåg att det ideella engagemanget i idrottsrörelsen sker av egen fri vilja och inte genom styrning från krafter utifrån. Utskottet anser att den svenska idrotten även i framtiden måste ges möjlighet att agera självständigt och ha friheten att själv bestämma verksamhetens innehåll, inriktning och mål. Utskottet konstaterar att vissa uttalanden i propositionen ger anledning till tvivel i frågan om huruvida regeringen delar denna uppfattning. Det anförs t.ex. i propositionen att RF i sin anslagsframställning ej i tillräcklig omfattning redovisat nödvändiga prioriteringar och att det därför ankommer på regeringen att särskilt beräkna vissa delar av anslaget. Utskottet finner mot den redovisade bakgrunden att riksdagen som sin mening bör ge regeringen till känna vad som i motionen har anförts om idrottsrörelsens oberoende ställning. Utskottet tillstyrker således motion Kr414 i här aktuell del (yrkande 1).
dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort ha följande lydelse:
3. beträffande idrottsrörelsens oberoende ställning
att riksdagen med bifall till motion 1994/95:Kr414 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,
2. Tillsättande av en parlamentarisk utredning med uppgift att utreda den långsiktiga finansieringen av statens stöd till idrotten och idrottens möjligheter till ökad självfinansiering (mom. 4)
Ewa Larsson (mp) och Erik Arthur Egervärn (c) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottets tidigare" och slutar med "(yrkande 1)" bort ha följande lydelse:
Utskottet anser att -- som regeringsförslaget innebär -- en nivåsänkning av stödet till idrotten av statsfinansiella skäl bara kan accepteras om detta följs av en genomgripande analys av hur stödet skall utvecklas på lång sikt. Det bör t.ex. inte finnas någon självklar automatik i att samhällets stöd minskar i takt med ökad möjlighet till självfinansiering utan detta måste avvägas totalt sett. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget och behovet av långsiktiga spelregler och stödsystem för idrotten är det enligt utskottets mening skäl att göra en grundlig genomlysning av hur samhällets stöd till idrotten skall se ut framgent och av förutsättningarna för att idrotten skall kunna öka sin självfinansiering. Utskottet anser att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning med medverkan även från idrottsrörelsen för att lämna förslag i dessa avseenden. Utskottet tillstyrker således motion Kr412 i nu aktuell del (yrkande 1).
dels att utskottets hemställan under mom. 4 bort ha följande lydelse:
4. beträffande tillsättande av en ny parlamentarisk utredning med uppgift att utreda den långsiktiga finansieringen av statens stöd till idrotten och idrottens möjligheter till ökad självfinansiering
att riksdagen med bifall till motion 1994/95:Kr412 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,
3. Försöksverksamhet med en massiv stödinsats till idrottsrörelsen och andra ideella organisationer på en krisdrabbad ort (mom. 6)
Ulla-Britt Hagström (kds) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottets tidigare" och slutar med "(yrkande 16)" bort ha följande lydelse:
Under perioder av långvarig arbetslöshet kan framför allt ungdomar lätt förlora tron på sig själva och samhället. Utskottet anser att det skulle vara utomordentligt intressant att i en ort som drabbats särskilt av arbetslöshet och ekonomiska bekymmer tillförsäkra idrottsrörelsen rikliga resurser för att göra en massiv insats för ungdomen. Därmed skulle troligen de sociala effekterna den tid en person är arbetslös kunna lindras. Försöket borde på ett vetenskapligt sätt utvärderas och följas upp för att dra slutsatser som kan tillämpas även på andra orter och i andra sammanhang. Utskottet anser således att en försöksverksamhet av det slag som motionärerna föreslår bör komma till stånd. Motion Kr413 tillstyrks därför i denna del (yrkande 16).
dels att utskottets hemställan under mom. 6 bort ha följande lydelse:
6. beträffande försöksverksamhet med en massiv stödinsats till idrottsrörelsen och andra ideella organisationer på en krisdrabbad ort
att riksdagen med bifall till motion 1994/95:Kr413 yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,
4. Stöd för motionsverksamhet för studerande vid kårorterna (mom. 11)
Carl-Johan Wilson (fp), Charlotta L Bjälkebring (v) och Ewa Larsson (mp) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:
Utskottet konstaterar att motionsverksamheten vid kårorterna ur hälsoförebyggande och studiesocial synvinkel är av mycket stor betydelse. Med hänsyn till kommunernas och högskolornas ansträngda ekonomiska förhållanden kan det inte påräknas att dessa tillskjuter medel till den aktuella motionsverksamheten om det statliga stödet upphör. Bidraget bör utan svårighet kunna finansieras genom att stödet till RF minskas i motsvarande mån. Mot denna bakgrund delar utskottet motionärens bedömning att det under anslaget Stöd till idrotten för budgetåret 1995/96 bör inrättas en anslagspost om 8 400 000 kronor som disponeras av universitet och högskolor som stöd för motionsverksamhet för de studerande. Utskottet tillstyrker således motion Kr407.
dels att utskottets hemställan under mom. 11 bort ha följande lydelse:
11. beträffande stöd för motionsverksamhet för studerande vid kårorterna
att riksdagen med bifall till motion 1994/95:Kr407 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,
I propositionen framlagt lagförslag
Bilaga
Innehållsförteckning
Sammanfattning 1 Propositionen 2 Motionerna 2 Utskottet 3 Inledning 3 Vissa allmänna idrottsfrågor m.m. 4 Handikappidrott 6 Professionell boxning 7 Dopning 8 Anslags- och andra resursfrågor 9 Stöd till idrotten (E 6) 9 AB Tipstjänst 12 Hemställan 12 Reservationer 1. Idrottsrörelsens oberoende ställning (m, fp, c, kds) 13 2. Tillsättande av en parlamentarisk utredning med uppgift att utreda den långsiktiga finansieringen av statens stöd till idrotten och idrottens möjligheter till ökad självfinansiering (mp, c) 14 3. Försöksverksamhet med en massiv stödinsats till idrottsrörelsen och andra ideella organisationer på en krisdrabbad ort (kds) 15 4. Stöd för motionsverksamhet för studerande vid kårorterna (fp, v, mp) 15 Bilaga I propositionen framlagt lagförslag 17