Ungdoms- och folkrörelsefrågor m.m.
Betänkande 1992/93:KrU12
Kulturutskottets betänkande
1992/93:KRU12
Ungdoms- och folkrörelsefrågor m.m.
Innehåll
1992/93 KrU12
Sammanfattning
I betänkandet behandlar utskottet förslag i budgetpropositionen som rör ungdoms- och folkrörelsefrågor. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning till Statens ungdomsråd (6066000 kr), Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. (110084000 kr), Stöd till internationellt ungdomssamarbete (7950000 kr), Lotterinämnden (2200000 kr) och Stöd till ideell verksamhet (17800000 kr). Detta innebär att riksdagen föreslås anvisa totalt 144100000 kr till angivna ändamål.
Utskottet behandlar i betänkandet ett antal motionsyrkanden, som rör ungdoms- och folkrörelsefrågor. Samtliga yrkanden avstyrks.
Bl.a. med hänvisning till att en särskild utredare har i uppdrag att allsidigt belysa ungdomsfrågorna avstyrks ett förslag att en barn- och ungdomskommission skall tillsättas.
Ett motionsförslag innebär att en snabbutredning skall tillsättas om samordning av den barn- och ungdomsverksamhet för vilken medel anvisas under olika departements huvudtitlar. Utskottet konstaterar att det ankommer på regeringen att besluta om arbetsformerna inom regeringen och fördelningen av arbetsuppgifter mellan olika departement. Ett yrkande som syftar till att stödet till barn- och ungdomsorganisationerna skall omprioriteras från privilegierade grupper till utsatta barn- och ungdomsgrupper avstyrks också.
I ett motionsyrkande föreslås att en besparing skall göras på det statliga stödet till föreningsliv och samlingslokaler på 1,3 miljarder kronor. Yrkandet avstyrks bl.a. med hänvisning till att medelsanvisning över statsbudgeten prövas av riksdagen för varje bidragsområde efter bedömning i de olika utskotten. Ett annat skäl för utskottet att avstyrka nämnda yrkande samt ytterligare några yrkanden som också rör det offentliga organisationsstödet är att regeringen tillkallat en särskild utredare med uppgift att se över och lämna förslag till de principer som bör gälla för statens bidrag till ideella organisationer, bl.a. i syfte att minska statsbidragen. Utskottet avstyrker även två motionsyrkanden som syftar till att begränsa stödet till Folkets hus-rörelsen.
I en motion begärs ett klarläggande av samhällets ansvar resp. ideella organisationers uppgifter. Utskottet finner det inte motiverat att riksdagen tar initiativ till en sådan formell precisering som motionärerna önskar.
Tre reservationer och en meningsyttring har fogats till betänkandet.
Propositionen
Regeringen har i proposition 1992/93:100 bil. 14 (Civildepartementet)
dels under punkt E 1 (s. 97) föreslagit riksdagen att till Statens ungdomsråd för budgetåret 1993/94 anvisa ett ramanslag på 6066000 kr.
dels under punkt E 2 (s. 100) föreslagit riksdagen att till Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. för budgetåret 1993/94 anvisa ett reservationsanslag på 110084000 kr.
dels under punkt E 3 (s. 101) föreslagit riksdagen att till Stöd till internationellt ungdomssamarbete för budgetåret 1993/94 anvisa ett reservationsanslag på 7950000 kr.
dels under punkt F 1 (s. 105) föreslagit riksdagen att till Lotterinämnden för budgetåret 1993/94 anvisa ett ramanslag på 2200000 kr.
dels under punkt F 4 (s. 113) föreslagit riksdagen att till Stöd till ideell verksamhet för budgetåret 1993/94 anvisa ett reservationsanslag på 17800000 kr.
Motionerna
1992/93:Fi213 av Gudrun Schyman m.fl. (v) vari yrkas
13. att riksdagen hos regeringen begär en översyn av organisationsstödet enligt vad i motionen anförts om osäkerheterna med syften och mål för stödet.
1992/93:Ju836 av Karl Gustaf Sjödin m.fl. (nyd) vari yrkas
9. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stödet till föreningar skall prioriteras om från privilegierade grupper till utsatta barn- och ungdomsgrupper.
1992/93:So289 av Gudrun Schyman m.fl. (v) vari yrkas
9. att riksdagen till Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. för budgetåret 1993/94 anvisar 7500000 kr utöver vad regeringen föreslagit för utveckling av ungdomsmottagningar enligt vad i motionen anförts,
11. att riksdagen till Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. för budgetåret 1993/94 anvisar 5000000 kr utöver vad regeringen föreslagit för insatser mot anorexi och bulimi enligt vad i motionen anförts.
1992/93:Kr312 av Ian Wachtmeister m.fl. (nyd) vari yrkas
12. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en snabbutredning bör tillsättas med uppgift att utröna huruvida den barn- och ungdomsverksamhet som olika departement anslår pengar till kan samordnas.
1992/93:Kr313 av Gudrun Schyman m.fl. (v) vari yrkas
8. att riksdagen till Inredning och utrustning av lokaler för kulturändamål för budgetåret 1993/94 anvisar 20000000 kr för inredning och utrustning i särskilda ungdomlokaler enligt vad i motionen anförts.
1992/93:Kr402 av Ingvar Björk och Börje Nilsson (s) vari yrkas att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om klarläggande av samhällets ansvar resp. ideella organisationers uppgifter i anledning av anslag F 4. Stöd till ideell verksamhet.
1992/93:Kr403 av Birthe Sörestedt m.fl. (s) vari yrkas att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en barn- och ungdomskommission.
1992/93:Kr411 av Ian Wachtmeister m.fl. (nyd) vari yrkas
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ta initiativ för upprättandet av riktlinjer för kommuners och landstings stödgivning till samlingslokaler och föreningsliv,
2. att riksdagen hos regeringen begär en utredning med direktiv att uppnå en samordning av bidragsgivningen till samlingslokaler och föreningsliv mellan stat, landsting och kommuner,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att omedelbart göra en initial besparing på stödet till föreningsliv och samlingslokaler om 1300000000 kr,
4. att riksdagen hos regeringen begär en utredning med uppgift att granska Folkets hus-rörelsens verksamhet och föreslå besparingsåtgärder,
5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det allmänna stödet till Folkets Hus måste begränsas till ett minimum.
1992/93:Kr416 av Harriet Colliander m.fl. (nyd) vari yrkas att riksdagen hos regeringen begär att en ordentlig kartläggning av organisationsbidragen med förslag till åtgärder i syfte att minska omfattningen läggs fram på riksdagens bord senast i samband med kompletteringspropositionen för budgetåret 1993/94.
Utskottet
Övergripande ungdomsfrågor
I ett inledande avsnitt i propositionen redovisar civilministern övergripande frågor som rör ungdomspolitiken, ungdomars uppväxtvillkor m.m. (prop. s. 16--22). Bl.a. erinrar civilministern om att regeringen beslutat tillkalla en särskild utredare som skall utreda frågor som rör ungdomars levnadsvillkor och framtidsutsikter. Utredningens arbete skall vara avslutat före utgången av april 1994.
Motionärerna bakom motion Kr403 (s) anser att -- när ungdomarna står inför stora svårigheter att komma in på arbetsmarknaden -- det inte är tillräckligt att tillkalla en särskild utredare om ungdomars levnadsvillkor och framtidsutsikter. Motionärerna föreslår i stället att en barn- och ungdomskommission skall tillsättas med uppgift att göra en samlad probleminventering och att komma med förslag till helhetslösningar samt att initiera snabba åtgärder.
Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att ungdomsfrågorna får en allsidig belysning så att åtgärder kan vidtas i syfte att underlätta ungdomars övergång till vuxenlivet. Den av regeringen tillsatte särskilde utredaren skall enligt sina direktiv lämna konkreta förslag till åtgärder, även av sektorsövergripande karaktär, för att underlätta unga människors etablering i samhället. Särskild vikt skall läggas vid ungdomarnas möjligheter att etablera sig på bostads- och arbetsmarknaderna (dir. 1992:107). Utskottet anser att resultatet av utredningen inte bör föregripas.
Utskottet vill i sammanhanget erinra om Barn- och ungdomsdelegationens uppgifter. Delegationen, som inrättades år 1982 har i uppdrag att vara ett samordnande och rådgivande organ i regeringskansliet för barn- och ungdomsfrågor. Delegationen skall stimulera till debatt och diskussion kring de frågor man tar upp i sitt arbete. Delegationen skall bl.a. uppmärksamma frågor som rör skillnader i välfärd mellan olika barn och ungdomar, behov av forskning kring barns och ungdomars levnadsvillkor, föräldrars och barns ansvarstagande i förskolan och skolan samt barns och ungdomars kulturella och sociala omgivning. Enligt tilläggsdirektiv skall delegationen även i fortsättningen vara ett rådgivande organ till regeringen i frågor som rör unga människors uppväxtvillkor (dir. 1992:15). I direktiven nämns bl.a. att ungdomars möjligheter att få arbete och bostad särskilt bör uppmärksammas av delegationen.
Mot bakgrund av det anförda anser utskottet det inte vara erforderligt med någon riksdagens åtgärd med anledning av motionen.
Motionärerna bakom motion Kr312 (nyd) begär en snabbutredning om möjligheterna att samordna barn- och ungdomsverksamhet för vilken medel anvisas under olika departements huvudtitlar (yrkande 12).
Inledningsvis konstaterar utskottet att det ankommer på regeringen att besluta om arbetsformerna inom regeringen och fördelningen av arbetsuppgifter mellan olika departement. Det framstår som självklart att regeringen -- då det gäller departementsövergripande frågor -- samordnar sina insatser för att nå bästa möjliga resultat.
I den mån yrkandet avser samordningen av de statliga myndigheternas insatser inom barn- och ungdomsområdet vill utskottet framhålla följande. En översyn har nyligen gjorts av arbets- och ansvarsfördelningen vad gäller de statliga insatserna inom barn- och ungdomsområdet av den s.k. STUNS-kommittén (STUNS = statens ungdomspolitiska samordning). I betänkandet (SOU 1992:54) Mer för mindre -- nya styrformer för barn- och ungdomspolitiken har kommittén lämnat förslag till en ny statlig struktur för barn- och ungdomsfrågorna. Kommittén föreslår också strategier inom flera olika områden, t.ex. för att motverka tidig utslagning. Betänkandet har remissbehandlats och bereds för närvarande i Civildepartementet.
Vidare vill utskottet erinra om att det i propositionen (s. 17) konstateras att en rad myndigheter arbetar utifrån olika mål och instruktioner. En helhetssyn på ungdomars situation förutsätter enligt propositionen samordning över sektorsgränserna. Vidare konstateras att det är viktigt att målen för ungdomspolitiken blir tydligare. Regeringen avser därför att förelägga riksdagen en proposition med preciserade mål på ungdomspolitikens område våren 1994.
Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet det inte vara påkallat med någon riksdagens åtgärd med anledning av motion Kr312 yrkande 12.
Statens ungdomsråd (E 1)
I budgetpropositionen framhåller civilministern att Statens ungdomsråds årsredovisning visar att verksamheten bedrivs effektivt och att uppsatta mål nåtts. De riktlinjer som föreslogs i 1991 års budgetproposition och som riksdagen godkänt bör enligt föredraganden även gälla för budgetåret 1993/94. Anslaget föreslås bli höjt med 476 000 kr till sammanlagt 6 066 000 kr.
Utskottet tillstyrker regeringens förslag.
Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. (E 2)
Syftet med det statliga stödet är att främja en demokratisk fostran genom barns och ungdomars engagemang i föreningslivet samt att medverka till en meningsfull fritid för barn och ungdomar. Stödet skall också främja jämställdhet och jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper samt uppmuntra fler barn och ungdomar att delta i föreningsliv. Överväganden sker för närvarande inom regeringskansliet om hur målen för det statliga stödet skall kunna konkretiseras. Särskild vikt läggs vid metoder för att förbättra utvärdering och uppföljning av stödet. Vidare sker en samlad översyn av bidragen till ideella organisationer av en särskild utredare. Med anledning av detta pågående arbete föreslås inte i år någon förändring av bidragssystemet i propositionen.
Civilministern föreslår en uppräkning av anslaget för nästa budgetår med drygt 8 miljoner kronor till 110084000 kr.
I motion So289 (v) föreslås dels en ökning av bidraget med 7,5 miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit för utveckling av ungdomsmottagningar (yrkande 9), dels en ökning med 5 miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit för insatser mot bulimi och anorexi (yrkande 11).
Utskottet konstaterar att frågor om de i motionen angivna stödändamålen hör till sjukvårdshuvudmännens uppgifter. När det gäller stöd till insatser mot bulimi och anorexi har kulturutskottet inhämtat att regeringen i november förra året uppdrog åt Socialstyrelsen och Folkhälsoinstitutet att analysera och beskriva förekomsten av anorexi och bulimi i befolkningen samt att belysa hur sjukdomarna kan förebyggas. Myndigheterna skall också utreda hur ändamålsenliga kunskaper om dessa sjukdomar kan förmedlas av personal som i sin yrkesutövning möter främst unga människor.
Utskottet anser -- med hänvisning till det anförda -- att det inte är erforderligt med någon riksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandena.
Den i propositionen föreslagna medelstilldelningen tillstyrks.
En motion, Ju836 (nyd), synes syfta till att stödet till barn- och ungdomsorganisationerna skall omprioriteras från privilegierade grupper till utsatta barn- och ungdomsgrupper (yrkande 9).
Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att föreningslivet vänder sig till olika grupper av barn och ungdomar, således även till barn och ungdomar som befinner sig i utsatt position. Utskottet vill i sammanhanget särskilt peka på projektet för lokal utveckling genom samverkan (PLUS-projektet) som bedrivs av en arbetsgrupp knuten till Civildepartementet med representanter för Rikspolisstyrelsen, Socialstyrelsen, Skolverket, Statens ungdomsråd och Svenska kommunförbundet. Syftet med projektet är att stimulera till nya idéer för att förebygga problem samt att stödja enskilda ungdomar som är på väg att hamna snett. Projektet bygger på samverkan på den lokala nivån mellan skolan, socialtjänsten, fritidsverksamheten, polisen, föräldrarna och föreningslivet. Under en treårsperiod har 30 miljoner kronor från Allmänna arvsfonden avsatts för projektet. Budgetåret 1991/92 fördelades sammanlagt ca 3,7 miljoner kronor till verksamhet i ett trettiotal föreningar.
Utskottet vill också framhålla att Barn- och ungdomsdelegationen i enlighet med regeringens tilläggsdirektiv har i uppdrag att belysa frågor som rör unga människors hälsa och övriga levnadsvillkor under uppväxtåren. Delegationen skall särskilt uppmärksamma de unga människor som är speciellt utsatta (dir. 1992:15).
Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.
I detta sammanhang behandlar utskottet en motion som innehåller yrkande om medelsanvisning för inredning och utrustning i särskilda ungdomslokaler. Motionärerna bakom motion Kr313 (v) föreslår att 20 miljoner kronor skall anvisas för nämnda ändamål (yrkande 8).
Enligt förordningen (1989:288) om stöd till allmänna samlingslokaler kan bidrag utgå för köp eller nybyggnad av sådana samlingslokaler som tillgodoser föreningslivets behov av utrymmen för möten, studieverksamhet, kulturell verksamhet, förströelse, fritidssysselsättning eller någon annan liknande verksamhet. Vidare kan bidrag utgå för ombyggnad och standardhöjande reparationer. För särskilt angelägna projekt får det i bidragsunderlaget även räknas in kostnader för anskaffning av inventarier. Medel till detta stöd anvisas under anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. under Civildepartementets huvudtitel.
Utskottet vill tillägga att en särskild satsning för att utveckla nya mötesplatser och träffpunkter för ungdomar görs sedan hösten 1991. Ansvaret för bidragsfördelningen ligger på Statens ungdomsråd, som fördelar särskilda medel från Allmänna arvsfonden. Avsikten med stödet är bl.a. att stimulera en utveckling av nya lösningar när det gäller lokaler och mötesplatser för ungdomar. Slutligen vill utskottet peka på det förhållandet att regeringen under år 1992 lämnat stöd från arvsfondsmedlen till ungdomslokaler inom idrottsrörelsen, de fria trossamfunden och scoutrörelsen.
Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandet inte bör föranleda någon riksdagens åtgärd.
Stöd till internationellt ungdomssamarbete (E 3)
Anslaget föreslås höjt med 738 000 kr till sammanlagt 7950000 kr. Från anslaget lämnas bidrag till Landsrådet för Sveriges ungdomsorganisationer och Stiftelsen för internationellt ungdomsutbyte. Medel anvisas även för svenskt deltagande i EG:s ungdomsutbytesprogram Ungdom för Europa.
Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.
Lotterinämnden (F 1)
Utskottet tillstyrker regeringens förslag att riksdagen till Lotterinämnden för nästa budgetår skall anvisa ett ramanslag på 2200000 kr.
Stöd till ideell verksamhet (F 4)
I propositionen föreslås att ett nytt anslag, Stöd till ideell verksamhet, skall inrättas. Föredraganden framhåller att folkrörelser, nya typer av ideella organisationer och kooperativ växer fram utifrån olika behov i vårt samhälle. Dessa föreningar tar allt aktivare del i verksamhet som tidigare har skötts av den offentliga sektorn. Det är enligt föredraganden viktigt att denna utveckling stimuleras. Därför föreslås ett särskilt bidrag för att stimulera organisationer, som bedriver barn- och ungdomsverksamhet, att starta eller ta över verksamhet som bedrivs i offentlig regi. För budgetåret 1993/94 föreslås att 17800000 kr anvisas under anslaget.
Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.
Motionärerna bakom motion Kr402 (s) anser -- mot bakgrund av att ett nytt anslag föreslås bli inrättat -- att tydliga regler måste utformas, som anger grunderna för samspelet mellan samhälle och ideella organisationer. I motionen begärs ett klarläggande av samhällets ansvar resp. ideella organisationers uppgifter.
Utskottet konstaterar att det i Sverige finns en lång tradition när det gäller frivilligarbete inom den s.k. ideella sektorn, dvs. inom folkrörelser, föreningar, kooperativ och bland enskilda. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att ta vara på det engagemang som finns och stimulera föreningar och enskilda till att utveckla nya former av verksamhet som innebär att de bl.a. tar över viss offentlig verksamhet. Så kan t.ex. en villaförening ta över ansvaret för och skötseln av en lekplats eller ett friluftsbad. En ideell förening kan starta ett ungdomens hus med visst stöd från kommunen. Föreningar av den typ som Farsor & Morsor på Stan och Föräldraföreningen Mot Narkotika utgör kan uppmuntras att ta initiativ till generationsövergripande verksamhet.
Enligt utskottets uppfattning är det inte motiverat att riksdagen i detta sammanhang tar initiativ till en formell precisering av hur avgränsningen skall göras mellan samhällets ansvar och ideella organisationers uppgifter. Utskottet anser i enlighet härmed att det inte heller finns skäl att ytterligare precisera vad som skall gälla för fördelningen av de medel som anvisas under anslaget Stöd till ideell verksamhet. Utskottet förutsätter att regeringen -- efter det att bidragsformen prövats en tid -- återkommer till riksdagen och redovisar erfarenheterna av stödet. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd av riksdagen.
Övergripande frågor om organisationsstöd
Utskottet behandlar i det följande tre motioner som innehåller yrkanden som avser stöd till organisationer och samlingslokaler.
I två av motionsyrkandena, nämligen i motionerna Kr416 (nyd) och Fi213 (v) yrkande 13, föreslås en översyn av organisationsbidragen. Motionärerna bakom motion Kr416 (nyd) anser att regeringen skall återkomma till riksdagen -- senast i samband med vårens kompletteringsproposition -- med förslag till åtgärder för att minska stödens omfattning. I motion Fi213 begärs en översyn av organisationsstödet med hänvisning till osäkerheten med syften och mål för stödet.
Utskottet vill med anledning av motionen erinra om att en parlamentariskt sammansatt kommitté, Lotteriutredningen, har haft i uppdrag att undersöka om föreningarna i högre grad än hittills kan finansiera sin verksamhet från spel och lotterier. Kommittén har lämnat en rad förslag i betänkandet (SOU 1992:130) Vinna eller försvinna? -- folkrörelsernas lotterier och spel i framtiden. Betänkandet remissbehandlas för närvarande.
Utskottet vill vidare erinra om att regeringen tillkallat en särskild utredare med uppgift att se över och lämna förslag till de principer som bör gälla för statens bidrag till ideella organisationer. Enligt utredningsdirektiven bör de nya principerna för statens bidragsgivning vara anpassade till den nya mål- och resultatorienterade budgetprocessen (dir. 1992:81). Vidare skall bidragen kunna omprövas årligen. Utredningen skall syfta till att åstadkomma en större grad av självfinansiering av verksamheten och att öka föreningslivets självständighet. Slutligen bör utredaren enligt direktiven lämna förslag till hur statens bidragsgivning, i samband med en förbättrad situation för självfinansiering och ökad tillgång till spelmarknaden, kan minskas. (Jämför vad som ovan anförts om Lotteriutredningen.) Utredarens arbete skall vara avslutat senast den 1 juli 1993.
Det anförda innebär enligt utskottets uppfattning att det huvudsakliga syftet med motionerna -- att en översyn av organisationsbidragen skall göras -- redan är tillgodosett. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna Kr416 och Fi213 yrkande 13.
I motion Kr411 (nyd) föreslås att det -- utan föregående utredning -- skall göras en besparing på det statliga stödet till föreningsliv och samlingslokaler på 1,3 miljarder kronor (yrkande 3).
Utskottet behandlade under föregående riksmöte utförligt ett liknande yrkande, nämligen ett yrkande om att minska organisationsbidragen med 2 miljarder kronor (bet. 1991/92:KrU14 s. 7--9). Bl.a. redogjorde utskottet för fördelningen av statsbidragen enligt en rapport från Statskontoret, Statligt föreningsstöd -- en kartläggning (1991:6). Enligt rapporten uppgick det statliga stödet budgetåret 1989/90 till föreningslivet till ca 7,5 miljarder kronor, ett belopp som även motionärerna bakom årets motion nämner. Utskottet kunde konstatera att en mycket stor del av nämnda belopp avsåg stöd som inte kan betraktas som organisationsstöd i egentlig mening. Sålunda inkluderade beloppet 1891 miljoner kronor till humanitärt stöd som kanaliseras via hjälporganisationer samt 2088 miljoner kronor som avsåg lönebidrag. Utskottet framhöll vidare att det därutöver anvisas medel över statsbudgeten för stöd till organisationer för vitt skilda ändmål och med vitt skilda syften under ett stort antal anslag. Utskottet erinrade om att medelsanvisning över statsbudgeten prövas av riksdagen för varje bidragsområde efter bedömning i de olika utskotten. I kulturutskottet bereds frågor om storleken av bidragen till ungdomsorganisationer, idrottsrörelsen, trossamfunden och andra folkrörelser samt till studieförbunden. Utskottet erinrade vidare om att det står en ledamot fritt att framställa yrkanden om minskningar av den medelsanvisning till visst ändamål som föreslagits i budgetpropositionen även om han eller hon inte väckt en motion i frågan. Med hänsyn till vad utskottet anfört ansåg utskottet att det saknades skäl att pröva motionens nedskärningsförslag i relation till varje anslag som avser organisationsstöd. Motionsyrkandet avstyrktes.
Utskottet, som intar samma ståndpunkt som i fjol, vill erinra om det arbete som bedrivs av den i det föregående nämnda utredningen om bidrag till ideella organisationer, som bl.a. syftar till en minskning av statsbidragen till organisationerna.
Med det anförda avstyrker utskottet motion Kr 411 yrkande 3.
I motion Kr411 (nyd) föreslås att initiativ skall tas för att upprätta riktlinjer för kommuners och landstings stödgivning till samlingslokaler och föreningsliv (yrkande 1).
Med hänvisning till den kommunala självstyrelsen avstyrker utskottet yrkandet.
I samma motion, motion Kr411 (nyd), föreslås att en utredning tillsätts för att uppnå samordning av bidragsgivningen till samlingslokaler och föreningsliv mellan stat, landsting och kommuner (yrkande 2).
Då det gäller statliga bidrag till föreningslivet hänvisar utskottet till den redovisning som lämnats i det föregående om en pågående utredning om bidrag till ideella organisationer. Vidare anser utskottet att regeringen vid utformningen och bedömningen av budgetförslaget självfallet måste samordna departementens olika stödändamål. Likaså bör regeringen i sina överväganden inbegripa den bidragsgivning som sker från landsting och kommuner.
När det gäller bidraget till samlingslokaler vill utskottet framhålla följande. I enlighet med reglerna i förordningen (1989:288) om stöd till allmänna samlingslokaler sker samordning mellan de samhälleliga nivåerna. Enligt förordningen (9 §) krävs nämligen för statligt bidrag att även kommunen lämnar bidrag.
Slutligen erinrar utskottet om att då det gäller landstings och kommuners bidragsgivning stor hänsyn måste tas till den kommunala självstyrelsen.
Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr411 yrkande 2.
Likaledes i motion Kr411 föreslås en granskning av Folkets hus-rörelsens verksamhet (yrkande 4) samt en begränsning av det allmänna stödet till Folkets hus-rörelsen till ett minimum (yrkande 5).
Utskottet som behandlade snarlika yrkanden under föregående riksmöte anförde i betänkande 1991/92:KrU14 bl.a. att de föreningsägda samlinglokalerna i landet enligt utskottets uppfattning är viktiga mötesplatser för olika kulturformer och en förutsättning för många lokala föreningars kulturverksamhet särskilt på landsbygden och i mindre orter. Som exempel på aktiviteter inom Folkets hus-rörelsen nämnde utskottet Bio Kontrast-verksamheten som år 1990 arrangerade ca 2 500 föreställningar i landet med närmare 137000 åskådare i sina lokaler. Utskottet avstyrkte yrkandena.
Utskottet vidhåller sin ståndpunkt och vill därutöver nämna följande.
Även andra organisationer -- såsom Våra gårdar och Bygdegårdarnas riksförbund -- erhåller stöd över statsbudgeten för viss kulturell verksamhet som prövas av riksdagen i anslutning till behandlingen av kulturbudgeten. I den mån bidragsansökningar från de berörda organisationerna behandlas av myndigheter ankommer det på de bidragsfördelande myndigheterna att göra en saklig prövning där olika behov ställs mot varandra. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet yrkandet om en granskning (yrkande 4).
Det ovan anförda leder också till slutsatsen att yrkande 5 i motion Kr411 bör avstyrkas.
Hemställan
Utskottet hemställer
1. beträffande en barn- och ungdomskommission
att riksdagen avslår motion 1992/93:Kr403,
2. beträffande en snabbutredning om möjligheterna att samordna barn- och ungdomsverksamhet
att riksdagen avslår motion 1992/93:Kr312 yrkande 12,
3. beträffande medelsanvisningen till Statens ungdomsråd
att riksdagen med bifall till regeringens förslag till Statens ungdomsråd för budgetåret 1993/94 under trettonde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på 6 066 000 kr,
4. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m.
att riksdagen med bifall till regeringens förslag samt med avslag på motion 1992/93:So289 yrkandena 9 och 11 till Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. för budgetåret 1993/94 under trettonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 110 084 000 kr,
men. (v) -- delvis
5. beträffande omprioritering av stödet till barn- och ungdomsorganisationerna
att riksdagen avslår motion 1992/93:Ju836 yrkande 9,
6. beträffande medelsanvisning för inredning och utrustning i särskilda ungdomslokaler
att riksdagen avslår motion 1992/93:Kr313 yrkande 8,
men. (v) -- delvis
7. beträffande medelanvisningen till Stöd till internationellt ungdomssamarbete
att riksdagen med bifall till regeringens förslag till Stöd till internationellt ungdomssamarbete för budgetåret 1993/94 under trettonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 7950000 kr,
8. beträffande medelsanvisningen till Lotterinämnden
att riksdagen med bifall till regeringens förslag till Lotterinämnden för budgetåret 1993/94 under trettonde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på 2200000 kr,
9. beträffande medelsanvisningen till Stöd till ideell verksamhet
att riksdagen med bifall till regeringens förslag till Stöd till ideell verksamhet för budgetåret 1993/94 under trettonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 17800000 kr,
10. beträffande ett klarläggande av samhällets ansvar resp. ideella organisationers uppgifter
att riksdagen avslår motion 1992/93:Kr402,
11. beträffande översyn av organisationsbidragen
att riksdagen avslår motionerna 1992/93:Fi213 yrkande 13 och 1992/93:Kr416,
12. beträffande besparing på det statliga stödet till föreningsliv och samlingslokaler
att riksdagen avslår motion 1992/93:Kr411 yrkande 3,
res. 1 (nyd)
13. beträffande riktlinjer för kommuners och landstings stödgivning till samlingslokaler och föreningsliv
att riksdagen avslår motion 1992/93:Kr411 yrkande 1,
14. beträffande samordning av bidragsgivningen till samlingslokaler och föreningsliv
att riksdagen avslår motion 1992/93:Kr411 yrkande 2,
15. beträffande granskning av Folkets hus-rörelsens verksamhet
att riksdagen avslår motion 1992/93:Kr411 yrkande 4,
res. 2 (nyd)
16. beträffande begränsning av det allmänna stödet till Folkets hus-rörelsen
att riksdagen avslår motion 1992/93:Kr411 yrkande 5.
res. 3 (nyd) -- motiv. -- villk. res. 2
Stockholm den 25 februari 1993
På kulturutskottets vägnar
Åke Gustavsson
I beslutet har deltagit: Åke Gustavsson (s), Charlotte Branting (fp), Elisabeth Fleetwood (m), Hugo Hegeland (m), Maja Bäckström (s), Berit Oscarsson (s), Stina Gustavsson (c), Anders Nilsson (s), Göran Åstrand (m), Leo Persson (s), Rose-Marie Frebran (kds), Ingegerd Sahlström (s), Carl-Johan Wilson (fp), Björn Kaaling (s) och Simon Liliedahl (nyd).
Från Vänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, har suppleanten Elisabeth Persson (v) närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.
Reservationer
1. Besparing på det statliga stödet till föreningsliv och samlingslokaler (mom. 12)
Simon Liliedahl (nyd) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "Kr411 yrkande 3" bort ha följande lydelse:
Enligt en rapport från Statskontoret, Statligt föreningsstöd -- en kartläggning (1991:6), finansierades föreningslivet under budgetåret 1989/90 med ca 13 miljarder kronor. Därav utgjorde ca 7,5 miljarder kronor statligt stöd. Utskottet anser att det är motiverat att omedelbart göra en initial besparing på stödet till föreningsliv och samlingslokaler med 10 % eller således 1,3 miljarder kronor. Regeringen bör därför snarast återkomma till riksdagen med förslag till åtgärder för att minska stödet på de nämnda områdena. Vad utskottet sålunda anfört bör riksdagen med bifall till motion Kr411 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.
dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:
12. beträffande besparing på det statliga stödet till föreningsliv och samlingslokaler
att riksdagen med anledning av motion 1992/93:Kr411 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,
2. Granskning av Folkets hus-rörelsens verksamhet (mom. 15)
Simon Liliedahl (nyd) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Utskottet som" och slutar med "(yrkande 4)" bort ha följande lydelse:
Folkets hus-rörelsen erhåller stora belopp från både staten och kommunerna utan att det ställs tillräckliga krav på egenfinansiering. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att närmare undersöka i vilken utsträckning lån, bidrag, borgen eller annat offentligt stöd rörelsen erhåller. Utskottet anser därför att det är motiverat att en utredning tillsätts. En sådan utredning bör i samband därmed föreslå besparingsåtgärder på detta område. Vad utskottet sålunda anfört bör riksdagen med bifall till motion Kr411 yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.
dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:
15. beträffande granskning av Folkets hus-rörelsens verksamhet
att riksdagen med bifall till motion 1992/93:Kr411 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,
3. Begränsning av det allmänna stödet till Folkets hus-rörelsen (mom. 16 motiveringen) Under förutsättning av bifall till reservation 2
Simon Liliedahl (nyd) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Det ovan" och slutar med "bör avstyrkas" bort ha följande lydelse:
I avvaktan på en sådan utredning som förordats av utskottet i det föregående (reservation 2) bör någon särskild besparing på stödet till Folkets hus-rörelsen inte göras. Yrkande 5 i motion Kr411 bör därför inte föranleda någon riksdagens åtgärd.
Meningsyttring av suppleant
Meningsyttring får avges av suppleant från Vänsterpartiet, eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.
Elisabeth Persson (v) anför:
1. Medelsanvisningen till Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. (mom. 4)
Jag anser att dagens ungdomsmottagningar bör byggas ut för att bl.a. kunna fungera som länk mellan ungdomar och skola. I enlighet med vad som anförs i motion So289 yrkande 9 bör således det aktuella anslaget räknas upp med 7,5 miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit. Jag anser att det även finns stora behov av resurser för verksamhet mot anorexi och bulimi för att i projektform genomföra konkreta åtgärder. Därför bör riksdagen anslå 5 miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit på nämnda anslag. Sammanlagt bör således anslaget totalt uppgå till 122584000 kr.
2. Medelsanvisning för inredning och utrustning i särskilda ungdomslokaler (mom. 6)
Enligt min mening bör ett särskilt anslag på 20 miljoner kronor inrättas för inredning och utrustning i särskilda ungdomslokaler.
Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 4 och 6 borde ha hemställt:
4. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m.
att riksdagen med bifall till motion 1992/93:So289 yrkandena 9 och 11 och med anledning av regeringens förslag till Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. för budgetåret 1993/94 under trettonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 122584000 kr,
6. beträffande medelsanvisning för inredning och utrustning i särskilda ungdomslokaler
att riksdagen med bifall till motion 1992/93:Kr313 yrkande 8 anvisar 20 miljoner kronor under ett nytt anslag benämnt Inredning och utrustning i särskilda ungdomslokaler.
Innehållsförteckning
Sammanfattning1 Propositionen2 Motionerna2 Utskottet4 Övergripande ungdomsfrågor4 Statens ungdomsråd (E 1)5 Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. (E 2)5 Stöd till internationellt ungdomssamarbete (E 3)7 Lotterinämnden (F 1)7 Stöd till ideell verksamhet (F 4)7 Övergripande frågor om organisationsstöd8 Hemställan11 Reservationer 1. Besparing på det statliga stödet till föreningsliv och samlingslokaler (nyd)12 2. Granskning av Folkets hus-rörelsens verksamhet (nyd)13 3. Begränsning av det allmänna stödet till Folkets hus-rörelsen (motiveringen) (nyd)13 Meningsyttring av suppleant (v)14