Utbildning i Sverige för utlandssvenska barn och ungdomar
Betänkande 1995/96:UbU6
Utbildningsutskottets betänkande
1995/96:UBU06
Riksinternatskolorna
Innehåll
1995/96 UbU6
Sammanfattning
Utskottet tillstyrker regeringens förslag om förändrat system för statsbidrag till utlandssvenska barns och ungdomars utbildning i Sverige. Statsbidragssystemet skall omfatta alla skolformer fr.o.m. årskurs 7 i grundskolan eller motsvarande t.o.m. gymnasieskolan eller motsvarande. Bidraget skall lämnas till anordnaren av utbildningen och följa den enskilde eleven oavsett skolform. Eleven skall få bidrag till inackordering enligt bestämmelserna om studiestöd.
Den särskilda utbildningsformen riksinternatskola behålls under en övergångstid om längst fem år. Staten träffar avtal om statsbidrag för utlandssvenska elever till de tre riksinternatskolorna under övergångstiden. En utvärdering skall ske av det föreslagna systemet. Riksinternatskolorna skall liksom tidigare även kunna ta emot andra än utlandssvenska elever. Hemkommunen ges skyldighet att fördela resurser för dessa elever på samma sätt som om eleverna gick i en fristående skola.
Sammanlagt har fem reservationer fogats till betänkandet. Moderaterna, Folkpartiet liberalerna och Kristdemokraterna avstyrker i princip det nya bidragssystemet. Centerpartiet avstyrker i avvaktan på att klarhet nås beträffande bidrag till fristående skolor.
Propositionen
1995/96:89 vari yrkas
1. att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100),
2. att riksdagen godkänner det som regeringen förordar om statsbidrag till utlandssvenska elevers utbildning (avsnitt 5).
Lagförslaget återfinns som bilaga 2 till detta betänkande.
Motionerna
1995/96:Ub1 av Carl-Johan Wilson (fp) vari yrkas att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statsbidrag även i fortsättningen skall betalas till riksinternatskola för barn till utlandssvenskar oberoende av var barnet är folkbokfört liksom för elever, som rekryteras utan att vara barn till utlandssvenskar.
1995/96:Ub2 av Alf Svensson och Inger Davidson (kds) vari yrkas
1. att riksdagen avslår regeringens förslag om att regleringen för riksinternatskolor skall avskaffas efter en övergångstid om fem år,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att välja andra alternativ,
3. att riksdagen avslår regeringens förslag om att hemkommuner ges skyldighet att fördela resurser för icke utlandssvenska elever som väljer att gå på en riksinternatskola.
1995/96:Ub3 av Gullan Lindblad och Göthe Knutson (m) vari yrkas
1. att riksdagen avslår regeringens förslag om att regleringen för riksinternatskolorna skall avskaffas efter en övergångstid om fem år i enlighet med vad som anförts i motionen,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att riksinternatskolorna även i fortsättningen skall ha ersättning för undervisning, elevhemsverksamhet och bidrag för utlandssvenskars barn,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Lundsbergs skola skall ha likvärdiga villkor som riksinternatskolorna i Gränna och Sigtuna.
1995/96:Ub4 av Beatrice Ask m.fl. (m, fp) vari yrkas
1. att riksdagen avslår regeringens förslag att avveckla utbildningsformen riksinternatskola efter en övergångstid om fem år i enlighet med vad som anförts i motionen,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att riksinternatskolorna även i fortsättningen skall ha ersättning för undervisning och elevhemsverksamhet för utlandssvenskars barn,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlandssvenskars barns rätt att välja skola,
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Lundsbergs skola skall ha likvärdiga villkor som riksinternatskolorna i Gränna och Sigtuna,
5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag för externatelever.
1995/96:Ub5 av Göte Jonsson (m) vari yrkas att riksdagen avslår proposition 1995/96:89 om utbildning i Sverige för utlandssvenska barn och ungdomar i enlighet med vad som anförts i motionen.
1995/96:Ub6 av Andreas Carlgren m.fl. (c) vari yrkas
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Lundsbergs skola,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag till riksinternatskolor.
Utskottet
Propositionen i korthet
I förevarande proposition läggs fram förslag som innebär ett förändrat system för statsbidrag till utlandsvenska barns och ungdomars utbildning i Sverige. Statsbidragssystemet skall omfatta alla skolformer från och med årskurs 7 i grundskolan eller motsvarande till och med gymnasieskolan eller motsvarande. Statsbidraget skall lämnas till anordnaren av utbildningen och följer den enskilde eleven oavsett skolform. Eleven skall vidare ges bidrag till inackordering enligt bestämmelserna om studiestöd.
Den särskilda utbildningsformen riksinternatskola behålls under en övergångstid om längst fem år under vilken en utvärdering av det föreslagna systemet skall ske. En riksinternatskola skall liksom tidigare även kunna ta emot andra än utlandssvenska elever. Hemkommunen ges skyldighet att fördela resurser för dessa elever på samma sätt som om eleverna gick i en fristående skola.
Det föreslagna systemet för bidragsgivning innebär förändringar i skollagen. Regeringens förslag till lag om ändring i skollagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1996. Bestämmelserna införs successivt och tillämpas för elever som börjar undervisningen vid skolan läsåret 1996/97.
Bakgrund
Enligt 10 kap. skollagen (1985:1100) är riksinternatskola en särskild utbildningsform. Regeringen kan enligt 10 kap. 1 § skollagen - på framställning av huvudmannen - ge en internatskola ställning som riksinternatskola. En riksinternatskola har till uppgift att anordna utbildning, som motsvarar grundskolan och gymnasieskolan eller endera av dessa skolformer, för i första hand barn och ungdomar som har utlandssvenska föräldrar eller har behov av miljöombyte eller som är från glesbygd och inte kan beredas tillfredsställande inackordering. I den del en riksinternatskola motsvarar grundskolan skall den i fråga om rätten att fullgöra skolplikt där anses vara en enligt 9 kap. 1 § första och andra styckena skollagen godkänd fristående skola.
Förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor innehåller bestämmelser om verksamheten vid skolorna och om statsbidrag. En riksinternatskola får statsbidrag till undervisning, elevhemsverksamhet och särskilt bidrag för elever med utlandssvenska föräldrar. Statsbidraget till undervisningen lämnas för ett visst antal årselevplatser inom en ram som regeringen fastställer årligen samt med ett av regeringen fastställt belopp per sådan års-elevplats. I statsbidragsunderlaget ingår också andra elever än de med utlandssvenska föräldrar. Det finns tre riksinternatskolor, Grännaskolan, Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket och Lundsbergs skola. För Lundsbergs skola, som fick ställning som riksinternatskola fr.o.m. den 1 juli 1994, gäller dock bestämmelserna om riksinternatskolorna med viss begränsning. Skolan erhåller t.ex. endast statsbidrag till undervisningen.
Regeringen anmälde i 1995 års budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 9) att en översyn av reglerna för riksinternatskolorna borde göras. En arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet har övervägt hur barn och ungdomar med svenska föräldrar bosatta i utlandet kan garanteras utbildningsmöjligheter i Sverige om nuvarande reglering för riksinternatskolor upphävs. Arbetsgruppen har presenterat sina förslag i en promemoria som har remissbehandlats.
Förändrat system för utbildning i Sverige av utlandssvenska barn och ungdomar
Definition av begreppet utlandssvensk elev
Regeringen anser att staten även i fortsättningen aktivt bör stödja möjligheten till utbildning av god kvalitet och till ett brett utbildningsutbud i Sverige för barn och ungdomar med svenska föräldrar som stadigvarande vistas i utlandet. Regeringen föreslår att en definition av begreppet utlandssvensk elev införs i skollagen (1 kap. 17 §). En utlandssvensk elev, som har rätt till utbildning i Sverige, definieras som en elev vars vårdnadshavare stadigvarande vistas i utlandet och av vilka minst en är svensk medborgare. Någon koppling till var eleven eller hans eller hennes vårdnadshavare är folkbokförda görs inte. Regeringen anför i propositionen att bedömningen av om eleven tillhör gruppen utlandssvenska elever bör göras utifrån förhållandet när eleven börjar utbildningen och bör gälla hela skolgången i årskurserna 7-9 av grundskolan respektive hela tiden i gymnasieskolan och motsvarande skolformer även om de faktiska förhållandena för eleven förändras. Mot den bakgrunden begär regeringen ett bemyndigande att föreskriva att också andra elever än de som omfattas av lagens definition skall ingå i kategorin utlandssvensk elev.
I motion 1995/96:Ub1 (fp) framhålls i denna del att statsbidrag till utbildning även fortsättningsvis skall utbetalas för barn till utlandssvenskar oberoende av barnets folkbokföringsort. Motionären anser att villkoren för statsbidrag till utlandssvenska barns skolgång skall formuleras så att Sverige inte stöter bort de barn som söker samhörighet med hemlandet genom att folkbokföra sig där.
Utskottet konstaterar att det enligt den föreslagna definitionen av begreppet utlandssvensk elev inte görs någon koppling till var eleven eller hans eller hennes vårdnadshavare är folkbokförda. Det som är betydelsefullt är var vårdnadshavarna stadigvarande vistas. Enligt utskottets mening är motionen i denna del tillgodosedd med regeringens förslag varför den bör avslås. Utskottet föreslår att riksdagen med avslag på motion 1995/96:Ub1 i denna del antar regeringens förslag till definition av utlandssvensk elev.
Statsbidrag till utlandssvenska elevers utbildning m.m.
Regeringen föreslår att det skall införas en generell möjlighet till statsbidrag om en utlandssvensk elev väljer att få sin utbildning i Sverige. Statsbidrag skall lämnas för utlandssvenska barn och ungdomars utbildning i alla skolformer från och med årskurs 7 i grundskolan eller motsvarande till och med gymnasieskolan eller motsvarande. Statsbidrag skall lämnas till anordnaren av utbildningen och skall följa den enskilde oavsett skolform. Detta innebär bl.a. att en fristående skola får statsbidrag för en elev som enligt definitionen av utlandssvenska elever ingår i denna grupp även om eleven har en hemkommun i Sverige. Regeringen föreslår en ändring i skollagen som innebär att en kommuns skyldighet att tilldela en fristående skola bidrag för verksamheten inte skall gälla om det är fråga om en utlandssvensk elev (9 kap. 6 och 8 §§). Bidrag till inackorderingen skall lämnas av statliga medel i enlighet med bestämmelserna om studiestöd. Om en elev får sådant inackorderingstillägg skall han/hon inte få ekonomiskt stöd till inackordering från hemkommunen (5 kap. 33 §).
Den särskilda utbildningsformen riksinternatskola behålls under en övergångstid om längst fem år under vilken en utvärdering av det föreslagna systemet skall ske. Staten skall träffa avtal om statsbidrag till riksinternatskolorna under övergångstiden. Statsbidrag skall lämnas för alla utlandssvenska elever dock minst för ett i avtalet garanterat antal årselevplatser. Statsbidraget skall omfatta såväl undervisning som internat vid alla tre skolorna.
En ändring görs i 10 kap. 1 § andra stycket som innebär att den kategori elever som skall tas emot i första hand begränsas till att avse utlandssvenska elever. Enligt lagrummets gällande ordalydelse tillhör även s. k. glesbygdselever och elever som har behov av miljöombyte den kategori som i första hand skall tas emot. Av den allmänna motiveringen till den nu föreslagna lagändringen framgår emellertid att en riksinternatskola även fortsättningsvis kan vara ett alternativ för elever från glesbygd som behöver bo inackorderade eller för en elev som kan ha behov av miljöbyte. Hemkommunen ges skyldighet att fördela resurser för sådana elever på samma sätt som om eleven gick i en fristående skola. En bestämmelse om detta införs i skollagen (10 kap. 1 § tredje stycket och 1 c §). Även dessa elever bör kunna få inackorderingstillägg enligt bestämmelserna i studiestödslagen, anför regeringen.
Det nya systemet för bidrag föreslås träda i kraft den 1 juli 1996. Systemet införs successivt. En kommuns skyldighet att lämna bidrag enligt 10 kap. 1 c § gäller inte i fråga om elever som har påbörjat sin utbildning före ikraftträdandet, om statsbidrag lämnas för utbildningen.
Regeringens förslag om en generell rätt till statsbidrag - oavsett skolform - för en utlandssvensk elev som väljer att få sin utbildning i Sverige behandlas i två motioner. Motionärerna i motion 1995/96:Ub4 (m, fp) yrkande 3 är positiva till förslaget och anser att det är principiellt riktigt att en elev skall kunna välja en annan skola eller skolform än riksinternatskola. Även i motion 1995/96:Ub2 (kds) yrkande 2 framhålls att möjligheten att välja andra skolformer och annat boende bör öppnas. Det sker genom att statsbidraget för elever utan hemkommun följer eleven och genom att inackorderingstillägget för samtliga utlandssvenska elever utbetalas direkt till målsman, heter det i motionen.
Förslaget till ny bidragskonstruktion avseende riksinternatskolorna behandlas i flera motioner. I motion 1995/96:Ub4 (m, fp) föreslås att riksinternatskolorna även i fortsättningen skall erhålla ersättning för undervisning och elevhemsverksamhet för utlandssvenskars barn. Skolorna skall erhålla ett schablonbidrag för internateleverna, menar motionärerna. Det bör fastställas av regeringen och innehålla ersättning för utbildningskostnaderna och internatkostnaderna (yrkande 2). I yrkande 5 i samma motion tar motionärerna upp frågan om bidrag till externateleverna. Mot bakgrund av det förslag som presenterats av Friskolekommittén och med tanke på den översyn som pågår vad gäller fristående gymnasieskolor är det inte möjligt att förorda att bidrag skall utgå enligt samma regler som gäller för fristående skolor. Staten bör i stället fastställa och lämna bidrag för dessa elever direkt till riksinternaten, heter det i motionen.
Likartade yrkanden finns i motionerna 1995/96:Ub3 (m) yrkande 2, 1995/96:Ub1 (fp) i denna del och 1995/96:Ub5 (m). I den förstnämnda motionen yrkas att riksinternatskolorna även i fortsättningen skall ha ersättning för undervisning, elevhemsverksamhet och bidrag för utlandssvenskars barn. Enligt motion 1995/96:Ub1 (fp) har de nuvarande statsbidragsreglerna stor betydelse för skolornas möjlighet att med trygghet planera för fortsatt kvalitetsmedveten verksamhet. Statsbidrag bör även fortsättningsvis utbetalas till riksinternatskola både för barn till utlandssvenskar och för andra elever. I motion 1995/96:Ub5 (m) yrkas avslag på regeringens förslag i denna del. Motionären framhåller bl.a. att det är angeläget att ungdomar från de orter där riksinternaten är förlagda ges möjlighet att delta i undervisningen och att det är olyckligt om statsbidragsbestämmelserna utformas så att denna möjlighet försvåras.
I motion 1995/96:Ub2 (kds) yrkas avslag på förslaget att kommunerna ges skyldighet att fördela resurser för icke utlandssvenska elever som väljer att gå på en riksinternatskola (yrkande 3). Motionärerna tillbakavisar propositionens påstående att de kommuner där dagens tre riksinternatskolor ligger får dubbelt statsbidrag. Skolorna får i dag statsbidrag till samtliga elever, både internat- och externatelever. Staten kompenserar sig för detta bidrag genom att reducera bidraget till kommunen, heter det i motionen. Det finns skäl som motiverar ett högre bidrag till dessa skolor än till övriga fristående skolor. Motionärerna anser att hänsyn måste tas till riks- internatskolornas småskalighet, att de har intagning året runt och att de bedriver stödundervisning för utlandssvenska elever.
Motionärerna i motion 1995/96:Ub6 (c) yrkande 2 accepterar principen att statsbidraget för utlandssvenska elever skall följa eleven och inte som nu gå direkt till riksinternaten men efterlyser hur den föreslagna bidragskonstruktionen förhåller sig till den tidigare vad gäller per capita- ersättning. Motionärerna förutsätter att statsbidrag per utlandssvensk elev tillsammans med inackorderingsbidrag utgör samma totalsumma som nuvarande bidrag oavsett bidragskonstruktion. När det gäller förslaget att hemkommunen skall lämna bidrag för andra elever än utlandssvenskars barn anser motionärerna att detta är möjligt med de regler som gäller i dag. Om regeringen skulle föreslå och riksdagen besluta om en mycket mer löslig form för att reglera kommunernas skyldigheter vad gäller bidrag till fristående skolor blir de bestämmelser som nu föreslås ganska meningslösa. Frågan om bidrag till riksinternaten bör behandlas i anslutning till att riksdagen ges möjlighet att ta ställning till förslag om regler för fristående skolor.
Utskottet behandlar först regeringens förslag om att statsbidrag skall lämnas för utlandssvenska barns och ungdomars utbildning i alla skolformer.
Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att utbildningsmöjligheterna i Sverige för utlandssvenska barn och ungdomar breddas och garanteras genom ett statsbidragssystem som omfattar alla skolformer från och med årskurs 7 i grundskolan eller motsvarande till och med gymnasieskolan eller motsvarande. Utskottet delar således regeringens uppfattning att statsbidraget skall lämnas till anordnaren och följa eleven samt att bidrag till inackordering skall ges i enlighet med bestämmelserna om studiestöd. Denna förändring innebär att även utlandssvenskars barn och ungdomar får en reell möjlighet att välja en annan utbildning än vad som erbjuds vid riksinternatskolorna. En utlandssvensk elev kan härigenom t. ex. välja inom ett betydligt bredare utbud av program i gymnasieskolan eller välja en fristående skola. Genom att bidrag lämnas till inackordering ges också möjlighet till att välja andra former för boende t. ex. hos en anhörig.
När det gäller regeringens förslag till nytt system för bidrag till verksamheten vid riksinternatskolorna vill utskottet anföra följande.
Utskottet utgår från att många av de utlandssvenska eleverna även fortsättningsvis kommer att välja ett internatboende i nära anslutning till den skola där de går. Även regeringen menar att flera av de utlandssvenska eleverna fortfarande kommer att välja internatboende . Mot den bakgrunden föreslår regeringen att riksinternatskolorna skall behållas övergångsvis som en säkerhet för att dessa elever skall kunna få ett sådant boende. Utskottet vill i det här sammanhanget understryka värdet av den utvärdering av den föreslagna förändringen som regeringen avser att ta initiativ till. Utvärderingen bör kunna ge underlag för senare ställningstagande av riksdagen beträffande en slutlig utformning av ordningen för utlandssvenska barns utbildning i Sverige.
Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om att staten skall träffa avtal med de nuvarande tre riksinternatskolorna om att anordna utbildning och erbjuda internatboende. Det får därvid ankomma på de avtalsslutande parterna att komma överens om antalet garanterade års- elevplatser och vilket belopp som skall utgå i statsbidrag. Statsbidraget skall omfatta såväl bidrag till undervisning som till internatboendet vid skolorna.
Utskottet anser det viktigt att så långt det är möjligt motverka social segregering vid riksinternatskolorna. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att dessa skolor även i fortsättningen skall kunna ta emot elever från glesbygd som behöver bo inackorderade och elever med behov av miljöombyte. Skolorna bör också fortsättningsvis kunna ta emot även elever från den kommun där skolan är belägen och närliggande kommuner, dvs. elever som inte har behov av ett internatboende. Utskottet erinrar om att kommunernas ansvar för att barn och ungdomar bosatta i kommunen får en utbildning gäller alla barn och ungdomar, således även elever som väljer att gå i en riksinternatskola. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att hemkommunen skall vara skyldig att fördela resurser för en elev i riks- internatskola på samma sätt som om eleven valt att gå i en fristående skola. Utskottet har inte heller något att erinra mot att inackorderingstillägg lämnas enligt bestämmelserna för studiestöd till dessa elever. Utskottet vill i sammanhanget peka på att ett nytt utjämningssystem för kommuner och landsting gäller fr.o.m. år 1996 (prop. 1994/95:150 bilaga 7 , FiU19 och prop. 1995/96:64, FiU5). I huvudsak är utjämningsbidraget ett bidragssy- stem som skall jämna ut inkomstskillnader i kommunsektorn och skillnader i strukturella förhållanden. Kommuner och landsting vars skattekraft eller mätbara strukturella förhållanden är sämre än genomsnittet för riket får ett utjämningsbidrag från staten. Kommuner och landsting vars skattekraft eller mätbara strukturella förhållanden är bättre än genomsnittet för riket betalar en utjämningsavgift till staten. Ett strukturkostnadsindex beräknas för varje kommun med hänsyn till olika faktorer. I strukturkostnadsindex skall bl. a. beaktas dels för grundskolan andelen barn i åldern 7-15 år, andelen utomnordiska och finska elever samt kommunens bebyggelsestruktur, dels för gymnasieskolan andelen ungdomar i åldern 16-18 år, andelen elever med inackorderingstillägg och en programvalsfaktor. Elever som är bosatta i Sverige ingår i befolkningsunderlaget för beräkningen av utjämningsbidraget.
Med hänvisning till vad som anförts ovan föreslår utskottet att riksdagen med bifall till regeringens förslag antar regeringens lagförslag såvitt avser 5 kap. 33 §, 9 kap. 6 och 8 §§ och 10 kap. 1 § tredje stycket och 1 c § med den ändringen att 9 kap. 6 § första och andra styckena erhåller i bilaga 1 som Utskottets förslag betecknad lydelse och därjämte avslår motionerna 1995/96:Ub1 (delvis), 1995/96:Ub2 yrkandena 2 och 3, 1995/96:Ub3 yrkande 2, 1995/96:Ub4 yrkandena 2, 3 och 5, 1995/96:Ub5 (delvis) och 1995/96:Ub6 yrkande 2.
Utskottet har inte något att erinra mot lagförslaget i övrigt.
Vad regeringen anför om att tidsbegränsa förekomsten av den särskilda utbildningsformen riksinternatskola under en övergångstid om längst fem år har föranlett flera motioner.
I motion 1995/96:Ub4 (m, fp) yrkande 1 begärs avslag på regeringens förslag att avveckla utbildningsformen riksinternatskola efter en övergångstid om fem år. Staten bör även i framtiden ta ett ansvar och ha inflytande över riksinternatskolorna. Det är viktigt att slå vakt om och utveckla riksinternatskolorna, i stället för att avveckla dem, vilket regeringen nu indirekt föreslår, heter det i motionen. Liknande tankegångar finns i motionerna 1995/96:Ub3 (m) yrkande 1 och 1995/96:Ub5 (m) i denna del. Även i motion 1995/96:Ub2 (kds) yrkande 1 begärs avslag på regeringens förslag. Motionärerna pekar bl.a. på att personalen vid riksinternaten har en unik erfarenhet av att ta emot barn och ungdomar till föräldrar som arbetar utomlands och kunskap om undervisningssystem i olika länder. Vidare framhålls att stora svårigheter kan förutses vad gäller utlandssvenska elevers boende, om riksinternaten avskaffas.
Utskottet vill med anledning av motionerna framhålla att regeringen avser att genomföra en utvärdering av det föreslagna systemet. Skolverket skall få i uppdrag att följa utvecklingen. Härigenom ges en möjlighet att följa och utvärdera elevutvecklingen, hur elever väljer, möjligheterna att bli intagen, den sociala och pedagogiska miljön vid skolorna, boendeformer, kvaliteten på skolgången och internatboendet etc. Utvärderingen bör enligt utskottet även belysa hur utbud, intresse för och kvaliteten på internationella skolor utomlands påverkar utlandssvenskarnas val av skolgång.
Riksinternatskola är i dag en särskild utbildningsform. Regler om denna finns i skollagen. Det ankommer på riksdagen att ta ställning till förändringar i skollagen. Utskottet anser att varken det som regeringen i propositionen anför om övergångstid för utbildningsformen riksinternatskola eller vad motionärerna yrkat i frågan bör föranleda något uttalande av riksdagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 1995/96:Ub2 yrkande 1, 1995/96:Ub3 yrkande 1, 1995/96:Ub4 yrkande 1 och 1995/96:Ub5 (delvis).
Lundsbergs skola behandlas i tre motioner, nämligen i 1995/96:Ub4 (m, fp) yrkande 4, i 1995/96:Ub6 (c) yrkande 1 och i 1995/96:Ub3 (m) yrkande 3. I samtliga dessa motioner framhålls att Lundsbergs skola skall ha villkor som är likvärdiga med de övriga två riksinternaten.
Utskottet vill med anledning av vad i berört hänseende anförts i motionerna peka på att regeringen i propositionen uttalat att avtal om statsbidrag avseende utbildningskostnader och internatkostnader kommer att ingås med de tre riksinternatskolorna, dvs. även med Lundsbergs skola. Utskottet förslår att riksdagen avslår motionerna 1995/96:Ub3 yrkande 3, 1995/96:Ub4 yrkande 4 och 1995/96:Ub6 yrkande 1.
Hemställan
Utskottet hemställer
1. beträffande begreppet utlandssvensk elev
att riksdagen med avslag på motion 1995/96:Ub1 (delvis) antar regeringens förslag om ändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 1 kap. 17 §,
2. beträffande statsbidrag till utlandssvenska elevers utbildning, m.m.
att riksdagen med avslag på motionerna 1995/96:Ub1 (delvis), 1995/96:Ub2 yrkandena 2 och 3, 1995/96:Ub3 yrkande 2, 1995/96:Ub4 yrkandena 2, 3 och 5, 1995/96:Ub5 (delvis) och 1995/96:Ub6 yrkande 2 dels godkänner vad regeringen förordat, dels antar 5 kap. 33 §, 9 kap. 6 och 8 §§ samt 10 kap. 1 § tredje stycket och 1 c § i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen med den ändringen att 9 kap. 6 § första och andra styckena erhåller i bilaga 1 som Utskottets förslag betecknad lydelse,
res. 1 (m, fp, kds)
res. 2 (c)
3. beträffande lagförslaget i övrigt
att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställt under mom. 1 och 2,
res. 3 (m, c, fp, kds) - villk. 1 och 2
4. beträffande bibehållande av den särskilda utbildningsformen riksinternatskola
att riksdagen avslår motionerna 1995/96:Ub2 yrkande 1, 1995/96:Ub3 yrkande 1, 1995/96:Ub4 yrkande1 och 1995/96:Ub5 (delvis),
res. 4 (m, fp, kds)
5. beträffande Lundsbergs skola
att riksdagen avslår motionerna 1995/96:Ub3 yrkande 3, 1995/96:Ub4 yrkande 4 och 1995/96:Ub6 yrkande 1.
res. 5 (m, c, fp, kds)
Stockholm den 12 december 1995
På utbildningsutskottets vägnar
Beatrice Ask
I beslutet har deltagit: Beatrice Ask (m), Berit Löfstedt (s), Bengt Silfverstrand (s), Eva Johansson (s), Ingegerd Wärnersson (s), Andreas Carlgren (c), Agneta Lundberg (s), Ulf Melin (m), Torgny Danielsson (s), Britt- Marie Danestig-Olofsson (v), Tomas Eneroth (s), Hans Hjortzberg-Nordlund (m), Gunnar Goude (mp), Inger Davidson (kds), Majléne Westerlund Panke (s), Tomas Högström (m) och Conny Sandholm (fp).
Reservationer
1. Statsbidrag till utlandssvenska elevers utbildning, m.m. (mom. 2)
Beatrice Ask (m), Ulf Melin (m), Hans Hjortzberg-Nordlund (m), Inger Davidson (kds), Tomas Högström (m) och Conny Sandholm (fp) anser
dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med Utskottet behandlar och på s. 8 slutar med yrkande 2 bort ha följande lydelse:
Utskottet vill inledningsvis framhålla att ansvaret för utbildning av de utlandssvenska barnen är en nationell angelägenhet. Utskottet anser därför att staten även fortsättningsvis skall ta på sig ansvaret för och ha inflytande över riksinternatskolorna - Grännaskolan, Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket och Lundsbergs skola - som i första hand är till för utlandssvenska barn och ungdomar. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att slå vakt om och utveckla riksinternatskolorna i stället för att avveckla dem, vilket regeringen nu indirekt föreslår. De tre skolor som i dag fungerar som riksinternatskolor har en unik erfarenhet av att ta emot barn och ungdomar till föräldrar som arbetar utomlands. Personalen har bl.a. kunskap om olika länders skolsystem och om de internationella skolornas uppläggning av undervisningen.
Utskottet instämmer i motionärernas synpunkter och anser att de tre riks- internatskolorna även fortsättningsvis skall erhålla bidrag för internateleverna. Detta bidrag skall innehålla ersättning för både utbildningskostnaderna och internatkostnaderna. Ersättningsnivåerna skall fastställas utifrån en bedömning av behovet av riksinternatplatser generellt och kostnaderna för dessa vid respektive skola. Bidrag bör även utgå direkt till skolorna för de s.k. externateleverna, dvs. dagelever huvudsakligen från den kommun där riksinternatskolan är belägen. Staten bör fastställa detta belopp och nivån bör överensstämma med utbildningskostnaderna för internateleverna. Det finns enligt utskottets mening skäl som motiverar ett högre bidrag till dessa skolor än till fristående skolor. Utskottet är således inte berett att tillstyrka regeringens förslag att elevernas hemkommuner skall vara skyldiga att betala för andra elever än utlandssvenska elever på samma sätt som om eleverna gick i en fristående skola. Utskottet vill i sammanhanget peka på vikten av att motverka att riksinternatskolorna blir socialt segregerade.
Utskottet anser det principiellt riktigt att en elev skall kunna välja en annan skola eller skolform än riksinternatskola. Utskottet har därför inget att erinra mot en generell rätt till statsbidrag, oavsett skolform, om en utlandssvensk elev väljer att få sin utbildning i Sverige. Utskottet har inte heller något att erinra mot vad regeringen anfört om inackorderingstillägg för dessa elever.
Vad utskottet har anfört om statsbidrag till riksinternatskolorna bör riksdagen med anledning av motionerna som sin mening ge regeringen till känna. Riksdagen bör vidare dels anta 5 kap. 33 § samt 9 kap. 6 och 8 §§ i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen med den ändringen att 9 kap. 6 § första och andra styckena erhåller i bilaga 1 som Utskottets förslag betecknad lydelse dels avslå regeringens förslag såvitt avser 10 kap. 1 § tredje stycket och 1 c §.
dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:
2. beträffande statsbidrag till utlandssvenska elevers utbildning, m.m.
att riksdagen med anledning av motionerna 1995/96:Ub1 (delvis), 1995/96:Ub2 yrkandena 2 och 3, 1995/96:Ub3 yrkande 2, 1995/96:Ub4 yrkandena 2, 3 och 5 och 1995/96:Ub5 (delvis) och med avslag på motion 1995/96:Ub6 yrkande 2 dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, dels antar 5 kap. 33 § samt 9 kap. 6 och 8 §§ i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen med den ändringen att 9 kap. 6 § första och andra styckena erhåller i bilaga 1 som Utskottets förslag betecknad lydelse, dels ock avslår regeringens förslag såvitt avser 10 kap. 1 § tredje stycket och 1 c §,
2. Statsbidrag till utlandssvenska elevers utbildning, m.m. (mom. 2)
Andreas Carlgren (c) anser
dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med Utskottet behandlar och på s. 8 slutar med yrkande 2 bort ha följande lydelse:
Utskottet delar regeringens förslag vad avser en ökad valfrihet för utlandssvenska elever och att statsbidrag skall följa eleven och inte som nu gå direkt till riksinternatskolorna. I propositionen uttalas att riksinternatskolorna skall behållas under en övergångstid och att staten skall träffa avtal om statsbidrag för ett minsta garanterat antal årselevplatser för utlandssvenska elever och om storleken på statsbidraget. I propositionen finns dock ingen redovisning av hur den föreslagna bidragskonstruktionen beloppsmässigt förhåller sig till den nuvarande bidragskonstruktionen. Utskottet utgår från att beloppet per elev enligt det föreslagna systemet inkl. inackorderingsbidraget skall utgöra samma totalsumma som tidigare, oavsett bidragskonstruktion. Detta bör ges regeringen till känna.
Beträffande regeringens förslag att riksinternaten för andra elever än utlandssvenskars barn skall erhålla bidrag motsvarande vad som gäller för fristående skolor vill utskottet anföra följande.
Utskottet anser att denna konstruktion är möjlig med de regler som gäller i dag och med de preciseringar som skollagen föreskriver. Två utredningsbetänkanden - Likvärdig utbildning på lika villkor (SOU 1995:109) och Fristående gymnasieskolor (SOU 1995:113) - som rör förändringar av de nuvarande systemen för bl.a. bidrag till fristående skolor har nyligen överlämnats till Utbildningsdepartementet. Betänkandena bereds för närvarande i Utbildningsdepartementet. Utskottet anser att frågan om bidrag till riksinternaten bör behandlas i anslutning till att riksdagen ges möjlighet att ta ställning till förslag om regler för de fristående skolorna. Utskottet anser att regeringen, om den förelägger riksdagen förslag till ett förändrat bidragssystem för de fristående skolorna, bör återkomma till riksdagen med ett nytt förslag avseende riksinternatskolorna. I avvaktan härpå avstyrker utskottet regeringens nu föreliggande förslag att kommunerna ges skyldighet att till andra elever än utlandssvenska elever betala ersättning motsvarande den ersättning som fristående skolor får.
Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att riksdagen med anledning av motion 1995/96:Ub6 yrkande 2 och med avslag på motionerna 1995/96:Ub1 (delvis), 1995/96:Ub2 yrkandena 2 och 3, 1995/96:Ub3 yrkande 2, 1995/96:Ub4 yrkandena 2, 3 och 5 och 1995/96:Ub5 (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört samt antar 5 kap. 33 §, 9 kap. 6 och 8 §§ i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen med den ändringen att 9 kap. 6 § första och andra styckena erhåller i bilaga 1 som Utskottets förslag betecknad lydelse och avslår regeringens förslag såvitt avser 10 kap. 1 § tredje stycket och 1 c §.
dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:
2. beträffande statsbidrag till utlandssvenska elevers utbildning, m.m.
att riksdagen med anledning av motion 1995/96:Ub6 yrkande 2 och med avslag på motionerna 1995/96:Ub1 (delvis), 1995/96:Ub2 yrkandena 2 och 3, 1995/96:Ub3 yrkande 2, 1995/96:Ub4 yrkandena 2, 3 och 5 och 1995/96:Ub5 (delvis) dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, dels antar 5 kap. 33 §, 9 kap. 6 och 8 §§ i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen med den ändringen att 9 kap. 6 § första och andra styckena erhåller i bilaga 1 som Utskottets förslag betecknad lydelse dels ock avslår regeringens förslag såvitt avser 10 kap. 1 § tredje stycket och 1 c §,
3. Lagförslaget i övrigt (mom. 3)
Under förutsättning av bifall till reservation 1 eller 2
Beatrice Ask (m), Ulf Melin (m), Hans Hjortzberg-Nordlund (m), Andreas Carlgren (c), Inger Davidson (kds), Tomas Högström (m) och Conny Sandholm (fp) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med Utskottet har och slutar med i övrigt bort ha följande lydelse:
Utskottet föreslår att riksdagen antar regeringens förslag i övrigt i den mån det inte har berörts av utskottets ställningstagande i det föregående samt beslutar om de ändringar av ingressen och ikraftträdandebestämmelserna som föranleds av vad utskottet har föreslagit i det föregående.
dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:
3. beträffande lagförslaget i övrigt
att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställt under mom. 1 och 2 samt beslutar om sådan ändring i ingressen och ikraftträdandebestämmelserna som föranleds av vad utskottet har föreslagit under dessa moment,
4. Bibehållande av den särskilda utbildningsformen riksinternatskola (mom. 4)
Beatrice Ask (m), Ulf Melin (m), Hans Hjortzberg-Nordlund (m), Inger Davidson (kds), Tomas Högström (m) och Conny Sandholm (fp) anser
dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med Utskottet vill och slutar med 1995/96:Ub5 (delvis) bort ha följande lydelse:
Utskottet vill peka på att den ökade internationaliseringen och inte minst Sveriges medlemskap i EU kommer att innebära att allt fler svenskar av olika kategorier bosätter sig utomlands under längre och kortare perioder. Vid rekrytering till tjänster med placering utomlands är frågan om barnens skolgång en av de viktigaste. Tillgången till en skolmiljö där både utbildning och boende har hög kvalitet är därvid en förutsättning för att både ungdomarna och föräldrarna skall känna sig trygga. Utskottet delar motionärernas uppfattning och anser att staten även i framtiden bör ta ett ansvar för och ha inflytande över riksinternatskolorna. Den särskilda utbildningsformen riksinternatskola bör således vara kvar som en särskild utbildningsform föreskriven i skollagen. Vidare anser utskottet att det finns skäl för en mer omfattande reglering av verksamheten vid dessa skolor än vid fristående skolor. Utskottet anser även att en utvärdering bör belysa hur utbud, intresse för och kvaliteten på internationella skolor påverkar utlandssvenskarnas val av skolgång. Vad utskottet nu har anfört bör riksdagen med bifall till motionerna 1995/96:Ub2 yrkande 1, 1995/96:Ub3 yrkande 1, 1995/96:Ub4 yrkande 1 och 1995/96:Ub5 (delvis) som sin mening ge regeringen till känna.
dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:
4. beträffande bibehållande av den särskilda utbildningsformen riksinternatskola
att riksdagen med bifall till motionerna 1995/96:Ub2 yrkande 1, 1995/96:Ub3 yrkande 1, 1995/96:Ub4 yrkande 1 och 1995/96:Ub5 (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört,
5. Lundsbergs skola (mom. 5)
Beatrice Ask (m), Andreas Carlgren (c), Ulf Melin (m), Hans Hjortzberg-Nordlund (m), Inger Davidson (kds), Tomas Högström (m) och Conny Sandholm (fp) anser
dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med Utskottet vill och slutar med yrkande 1 bort ha följande lydelse:
Utskottet vill med anledning av motionerna som sin bestämda uppfattning framhålla att Lundsbergs skola skall ha samma villkor för offentligt stöd som de två andra riksinternatskolorna. Lundsbergs skola skall således fortsättningsvis i likhet med de båda övriga skolorna erhålla bidrag till internatkostnaderna. Detta bör riksdagen med bifall till förevarande motioner i berörda delar som sin mening ge regeringen till känna.
dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:
5. beträffande Lundsbergs skola
att riksdagen med bifall till motionerna 1995/96:Ub3 yrkande 3, 1995/96:Ub4 yrkande 4 och 1995/96:Ub6 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört.
Särskilt yttrande
Britt-Marie Danestig-Olofsson (v) anför:
Jag anser att det är principiellt tveksamt att beslut fattas om att anpassa reglerna för riksinternatskolorna till vad som gäller för fristående skolor, innan riksdagen tagit ställning till hur bidrag till fristående skolor i framtiden skall utgå.
Förslaget till lydelse av 9 kap. 6 § första och andra styckena skollagen (1985:1100) med av riksdagen hösten 1995 gjord ändring
Regeringens Utskottets förslag förslag
9 kap.
6 §
En fristående En godkänd skola, som är fristående skola godkänd för elever som motsvarar som har vanlig grundskolan skall skolplikt, skall tilldelas bidrag tilldelas bidrag för verksamheten för verksamheten av elevernas av elevernas hemkommuner. För hemkommuner. För varje elev skall varje elev skall lämnas ett belopp lämnas ett belopp som motsvarar den som motsvarar den genomsnittliga genomsnittliga kostnaden per elev kostnaden per elev i hemkommunens i hemkommunens grundskola det grundskola det pågående pågående kalenderåret på kalenderåret på den årskurs som den årskurs som eleven tillhör. eleven tillhör. Vid tilldelningen Vid tilldelningen får kommunen göra får kommunen göra ett avdrag som ett avdrag som uppgår till högst uppgår till högst 25 procent av den 25 procent av den framräknade framräknade genomsnittskostnad genomsnittskostnad en. När kommunen en. När kommunen bestämmer bestämmer avdragets storlek avdragets storlek skall den beakta skall den beakta bland annat om den bland annat om den fristående skolan fristående skolan har särskilda har särskilda kostnader på grund kostnader på grund av av 1. att skolan 1. att skolan drivs av en drivs av en enskild fysisk enskild fysisk eller juridisk eller juridisk person och inte av person och inte av kommunen, kommunen, 2. att skolans 2. att skolans åtagande omfattar åtagande omfattar elever med behov elever med behov av särskilda av särskilda stödinsatser, stödinsatser, 3. att skolan 3. att skolan erbjuder erbjuder skolhälsovård. skolhälsovård. Regeringen eller Regeringen eller den myndighet den myndighet regeringen regeringen bestämmer får bestämmer får medge ett större medge ett större avdrag än 25 avdrag än 25 procent, om det procent, om det finns särskilda finns särskilda skäl. skäl. Tilldelningen Tilldelningen beräknas för ett beräknas för ett bidragsår i bidragsår i sänder. Varje sänder. Varje bidragsår börjar bidragsår börjar den 1 juli. den 1 juli. Tilldelningen Tilldelningen grundas på antalet grundas på antalet elever från elever från kommunen i den kommunen i den fristående skolan fristående skolan den 15 september den 15 september under bidragsåret. under bidragsåret. Bidragen skall Bidragen skall utbetalas med en utbetalas med en tolftedel varje tolftedel varje månad. månad. Utbetalningarna i Utbetalningarna i juli-september juli-september avpassas efter ett avpassas efter ett beräknat antal beräknat antal elever och elever och reglering görs vid reglering görs vid utbetalning i utbetalning i oktober. För en oktober. För en skola som är skola som är nystartad, får nystartad, får bidrag, som avser bidrag, som avser
tiden tiden juli-september juli-september månad, betalas ut månad, betalas ut samlat i samlat i september. För att september. För att en nystartad skola en nystartad skola skall ha rätt till skall ha rätt till bidrag gäller dock bidrag gäller dock att skolan skall att skolan skall ha ansökt om att ha ansökt om att bli godkänd för bli godkänd före vanlig skolplikt den 1 april före den 1 april kalenderåret innan kalenderåret innan bidragsåret bidragsåret börjar. börjar.
Regeringens lagförslag
Innehållsförteckning
Sammanfattning 1
Propositionen 1
Motionerna 2
Utskottet 3
Propositionen i korthet 3
Bakgrund 3
Förändrat system för utbildning i Sverige av utlandssvenska barn
och ungdomar 4
Definition av begreppet utlandssvensk elev 4
Statsbidrag till utlandssvenska elevers utbildning m.m. 5
Hemställan 9
Reservationer 11
1. Statsbidrag till utlandssvenska elevers utbildning, m.m. (mom. 2) 11
2. Statsbidrag till utlandssvenska elevers utbildning, m.m. (mom. 2) 12
3. Lagförslaget i övrigt (mom. 3) 13
4. Bibehållande av den särskilda utbildningsformen riksinternat-
skola (mom. 4) 14
5. Lundsbergs skola (mom. 5) 15
Särskilt yttrande 15
Bilagor 16
1. Förslaget till lydelse av 9 kap. 6 § första och andra styckena
skollagen (1985:1100) med av riksdagen hösten 1995 gjord
ändring 16
2. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)........................18