Vissa betygsfrågor m.m.
Betänkande 1994/95:UbU19
Utbildningsutskottets betänkande
1994/95:UBU19
Vissa betygsfrågor m.m.
Innehåll
1994/95 UbU19
Sammanfattning
Utskottet behandlar i betänkandet proposition 1994/95:174 Vissa betygsfrågor m.m.
Möjligheten för elever att under studietiden i gymnasieskolan genom prövning höja ett minst godkänt betyg, s.k. konkurrenskomplettering, bör avskaffas, anser utskottet i likhet med regeringen. Mot detta reserverar sig Moderaterna, Centerpartiet, Folkpartiet, Miljöpartiet och Kristdemokraterna.
Utskottet har inte heller något att erinra mot vad regeringen redovisat om begränsningar i rätten att ta ut avgifter för prövning av betyg. Elev som inte har uppnått kursplanens mål för det nionde skolåret i grundskolan och elev i gymnasieskolan som inte blivit godkänd på en kurs får rätt till avgiftsfri prövning. I andra fall bör avgiften maximeras. Vänsterpartiet reserverar sig mot detta och anser att avgifterna bör slopas helt.
Svenska som andraspråk föreslås bli ett eget ämne i alla skolformer. Ämnet får en egen kursplan för respektive skolform. Timplanen för gymnasieskolan föreslås ändras så att svenska som andraspråk utgör ett kärnämne och ett alternativ till kärnämnet svenska. Mot detta reserverar sig de tidigare regeringspartierna (m, c, fp, kds).
Utskottet har inte heller något att erinra mot att begreppen studieförberedande och yrkesförberedande för program i gymnasieskolan tas bort. Moderaterna och Folkpartiet reserverar sig mot detta och pekar bl.a. på att dessa begrepp har ett informationsvärde för eleverna vid val till gymnasieskolan.
Sammanlagt har fem reservationer fogats till betänkandet.
Propositionen
Regeringen har i proposition 1994/95:174 Vissa betygsfrågor m.m. föreslagit
1 a. att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100), 1 b. att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:000) om ändring i skollagen (1985:1100), 2. att riksdagen godkänner det som regeringen förordar om att svenska som andraspråk skall vara ett eget ämne (avsnitt 6).
Lagförslagen återfinns som bilaga 1 resp. bilaga 2 till detta betänkande.
Motionerna
1994/95:Ub52 av Britt-Marie Danestig-Olofsson m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att slopa avgifter vid prövning.
1994/95:Ub53 av Andreas Carlgren m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsningar i rätten att läsa upp ett betyg, 2. att riksdagen avslår regeringens förslag till kursplan i ämnet svenska som andraspråk, 3. att riksdagen avslår regeringens förlag om att svenska som andraspråk skall utgöra ett kärnämne.
1994/95:Ub54 av Beatrice Ask m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagen avslår regeringens förslag i proposition 1994/95:174, 2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att elever även fortsättningsvis bör ha rätt att komplettera betyg under gymnasietiden, 3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antalet prövningstillfällen under bestämda perioder samt förläggning av prövningstillfällen till elevers ferietid, 4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begreppen studieförberedande resp. yrkesförberedande, 5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning av invandrarelevernas kunskaper i svenska, 6. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utarbeta ett kommentarmaterial i svenska som andraspråk för elever med individuellt program, 7. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att erbjuda elever vid nationella program möjligheter att välja svenska som andraspråk inom ramen för elevens eget val, 8. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utarbeta en andra nationell kurs i svenska, inriktad på svenska som främmande språk.
1994/95:Ub55 av Margitta Edgren m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagen avslår regeringens förslag om att avskaffa möjligheterna för elever att under studietiden i gymnasieskolan genom prövning höja ett minst godkänt betyg, 2. att riksdagen avslår regeringens förslag om att betyg som tillkommit genom konkurrenskomplettering inte skall räknas in i slutbetyget från gymnasieskolan, 3. att riksdagen avslår regeringens förslag att nu införa kursplaner för svenska som andraspråk i grundskolan och gymnasieskolan, 4. att riksdagen avslår regeringens förslag om att göra svenska som andraspråk till kärnämne inom gymnasieskolan, 5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att villkoren för allmän behörighet inte bör knytas till svenska som andraspråk, 6. att riksdagen avslår regeringens förslag om att avskaffa benämningarna yrkesförberedande och studieförberedande på de olika nationella programmen inom gymnasieskolan.
1994/95:Ub56 av Gunnar Goude m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagen avslår förslaget att avskaffa möjligheten för elever som studerar vid gymnasiet att pröva för ett högre betyg, 2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hantering av okynneskompletteringar.
1994/95:Ub57 av Inger Davidson m.fl. (kds) vari yrkas 1. att riksdagen avslår regeringens förslag att avskaffa möjligheterna för elever att genom prövning höja betyg under studietiden, 2. att riksdagen avslår regeringens förslag att svenska som andraspråk skall vara ett ämne med egen kursplan, 3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kursplanen i ämnet svenska tydligt måste ange att invandrarelever har rätt till undervisning i svenska som andraspråk enligt grundskoleförordningen.
Utskottet
Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 1994/95:174 om Vissa betygsfrågor m.m. jämte de motioner som väckts med anledning av den.
I propositionen tar regeringen upp vissa frågor om begränsning av rätten att genomgå prövning för att höja betyg under pågående gymnasieskolstudier samt om avgift för prövning. Vidare föreslås att svenska som andraspråk skall betraktas som ett eget ämne i alla skolformer. Timplanen för gymnasieskolan skall ändras så att svenska som andraspråk utgör ett kärnämne och ett alternativ till kärnämnet svenska. Regeringen tar också upp frågan om benämningarna "studieförberedande" och "yrkesförberedande" för program i gymnasieskolan.
1. Komplettering av betyg m.m.
Bemyndigandet i 5 kap. 19 § skollagen
Regeringen föreslår att bemyndigandet i 5 kap. 19 § skollagen (1985:1100) om rätten att meddela föreskrifter om vad som krävs för att flytta till högre årskurs och begränsningar i rätten att gå om årskurser ändras så att bemyndigandet avser vad som krävs för att få påbörja kurser och rätten att gå om kurser.
I motion 1994/95:Ub54 (m) yrkande 1 (delvis) yrkas avslag på regeringens förslag i propositionen, dvs. även förslaget avseende bemyndigandet i 5 kap 19 §.
Utskottet konstaterar att i den nya gymnasieskolan är ämnen och ämnesblock indelade i påbyggbara kurser. Betyg sätts på varje kurs. Den tidigare föreskrivna ordningen med terminsbetyg har avskaffats. Utskottet anser i likhet med regeringen att en ändring avseende bemyndigandet i 5 kap. 19 § skollagen bör göras så att bestämmelsen stämmer överens med den nya gymnasieskolans organisation. Riksdagen bör därför anta regeringens förslag till lag om ändring i skollagen avseende 5 kap. 19 § och således avslå det förevarande yrkandet i denna del.
Komplettering av betyg under studietiden i gymnasieskolan
Enligt riksdagens beslut infördes ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem i gymnasial utbildning den 1 juli 1994 (prop. 1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. 1993/94:93). I samband med detta beslut aktualiserades frågan om konkurrenskomplettering av betyg. Regeringen anmälde sin avsikt att slopa de dåvarande begränsningarna i rätten att beakta kompletterade betyg, när slutbetyget utfärdas. Förordningsändringar, som trädde i kraft den 1 juli 1994, har gjorts i detta avseende.
Regeringen anser att det är angeläget att behålla möjligheterna att höja betyg, som man har fått i tidigare studier. De nyligen införda möjligheterna för gymnasieelever att höja betyg under tiden de går i gymnasieskolan har dock enligt regeringen lett till vissa problem. Regeringen anser därför att dessa möjligheter bör begränsas under den tid de är elever i gymnasieskolan. Det är i dag möjligt att pröva för högre betyg hur många gånger som helst under gymnasietiden. Det är också fullt möjligt för en elev att efter fullföljda studier i en högre kurs utan större svårighet tentera upp betyget i en lägre kurs i samma ämne. Det finns tendenser till att detta har satts i system i vissa skolor. Betygssystemet kommer därmed att urholkas, anför regeringen. Ett ytterligare skäl, som regeringen anför för en förändring, är pedagogiska nackdelar med upprepade prövningar under studietiden. Elevernas studier i andra kurser riskerar att bli lidande och den naturliga rytmen i studierna störd. Regeringen avser därför att ändra bestämmelserna så att det för elever som fått minst betyget Godkänd på en kurs blir tillåtet att pröva för högre betyg endast efter slutförd gymnasieutbildning, dvs. sedan slutbetyget utfärdats.
Däremot skall det för elever som inte har blivit godkända på en kurs även i fortsättningen vara möjligt att redan under gymnasietiden genom prövning eller genom förnyad genomgång av kursen kunna få ett minst godkänt betyg.
Regeringen meddelar att det inte är aktuellt att göra några ändringar i rätten att pröva för elever som går i grundskolan eller komvux.
Vad regeringen har anfört om begränsningar i rätten att komplettera betyg under tiden i gymnasieskolan har föranlett flera motioner med i huvudsak likartat innehåll.
Regeringens förslag i propositionen bör enligt motion 1994/95:Ub54 (m) yrkande 1 (delvis) avslås. I ett kunskapsrelaterat betygssystem utgör betyget ett "kvitto" på vissa definierade kunskaper, och det är naturligt att slutbetyget dokumenterar den verkliga kunskapsnivån, framhålls det i yrkande 2 i motionen. Motionärerna anser att det är orimligt att elever som erhållit "Godkänd" skall behöva vänta till efter gymnasietiden för att kunna betygskomplettera, med förlängd studietid som följd. I yrkande 3 anförs att kommunerna bör ges rätt att förlägga tentamenstillfällen till ferietid och att regler bör anges för antalet tentamenstillfällen under bestämda perioder. Liknande tankegångar framförs i motion 1994/95:Ub53 (c) yrkande 1. Det nya betygssystemet innebär att ett betyg skall spegla ett visst pensum av kunskaper eller en viss nivå. Om en elev efter avslutad kurs ytterligare förkovrar sig och uppnår kunskaper motsvarande högre betyg bör det vara naturligt att dessa kunskaper avspeglas i ett högre betyg. Motionärerna anser att det däremot kan vara befogat att skärpa reglerna för att undvika de nackdelar som upprepade prövningar under terminstid kan ge upphov till. Begränsningar bör införas, så att eleven har rätt att läsa upp ett betyg bara under ferietid. Även i motion 1994/95:Ub55 (fp) yrkandena 1 och 2 framhålls att betyget är ett "kvitto" på vissa på förhand definierade kunskaper i det kunskapsrelaterade betygssystemet. Den verkliga nivån på kunskaperna skall dokumenteras i slutbetyget. Motionärerna avvisar förslaget att betyg som har tillkommit efter prövning för högre betyg än Godkänd inte skall kunna räknas in i slutbetyget från gymnasieskolan. I motion 1994/95:Ub56 (mp) yrkandena 1 och 2 framhålls att det för närvarande inte finns tillräckliga garantier för att betyg som har kompletterats efter avslutade gymnasiestudier likställs med slutbetyg. Man bör avvakta med att ta bort möjligheten att komplettera betyg under gymnasietiden tills det finns garantier för att en senareläggning av kompletteringen inte medför begränsningar i möjligheterna till högre studier. Okynnesutnyttjande av rätten till ett obegränsat antal provtillfällen kan stävjas genom att en övre gräns för antalet omprövningar tillämpas. I motion 1994/95:Ub57 (kds) yrkande 1 framhålls att alla praktiska problem måste få en lösning. Motionärerna pekar på att det exempelvis går att reglera hur många gånger en elev kan pröva för ett högre betyg under studietiden. Det är inte heller självklart att en elev efter genomgången fortsättningskurs skall få pröva för högre betyg i en grundkurs i samma ämne. Problem med konkurrenskomplettering av betyg bör lösas genom att rutiner för verksamheten läggs fast och inte genom att begränsningar av det slag som regeringen föreslår införs.
Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.
Utskottet delar regeringens bedömning att möjligheterna för elever att under studietiden i gymnasieskolan genom prövning höja ett minst godkänt betyg, s.k. konkurrenskomplettering, bör avskaffas. Regeringen påpekar att med de regler som finns i dag är det möjligt att pröva för högre betyg hur många gånger som helst och att det finns tendenser till att detta har satts i system i vissa skolor. Kommunerna kan med nuvarande bestämmelser ta ut en avgift för prövningen, men, som regeringen påpekar, utgör det inget hinder för elever som har råd att betala den. Utskottet ser positivt på vad regeringen anfört om att överväga åtgärder för att göra möjligheterna att delta i prövningar mer ekonomiskt jämlika, t.ex. genom att maximera avgiftens storlek. Utskottet kommer i det följande att behandla frågan om avgift för prövning, men vill i detta sammanhang peka på risken att antalet prövningar vid en begränsning av avgiften troligen skulle bli ännu större än i dag. Utskottet vill också peka på vad regeringen har anfört om de pedagogiska problemen med en obegränsad möjlighet till konkurrenskomplettering under studietiden. Elevernas studier i andra kurser riskerar att bli lidande, och den naturliga rytmen i studierna störs. Utskottet har alltså inget att erinra mot att det för elever som fått minst betyget Godkänd på en kurs blir tillåtet att pröva för högre betyg endast efter det att slutbetyg har utfärdats.
När det gäller frågan om att betyg som kompletterats efter avslutade gymnasiestudier skall bedömas likvärdiga med betyg i slutbetyget från gymnasieskolan vid tillträde till högre utbildning vill utskottet erinra om att frågor om behörighet och urval beslutas lokalt av universitet och högskolor. Den särskilde utredare som tillkallats för att följa upp 1993 års universitets- och högskolereform (RUT-93) har fått i uppdrag att lägga fram förslag till förändringar i högskoleförordningens regler om tillträde till grundläggande högskoleutbildning.
Utskottet har med det anförda inget att erinra mot vad regeringen anfört om begränsningar i rätten att komplettera betyg. Utskottet föreslår således att de förevarande motionerna avslås.
Avgift för prövning
Regeringen upplyser i propositionen (s. 11) om att den överväger att begränsa rätten för skolhuvudmännen att ta ut avgifter för prövning av elever. Elever som inte har uppnått kursplanens mål för det nionde skolåret i grundskolan och elever som inte har blivit godkända på en kurs i gymnasieskolan bör ha rätt till avgiftsfri prövning. Regeringen överväger även i andra fall åtgärder för att göra möjligheterna att delta i prövningar mer ekonomiskt jämlika, t.ex. genom att maximera avgiftens storlek. I samband därmed kommer också att övervägas hur kommunerna skall få begränsa antalet prövningstillfällen, heter det i propositionen.
I motion 1994/95:Ub52 (v) framhåller motionärerna att det är bra att regeringen överväger att begränsa rätten att avgiftsbelägga prövningar. Det är dock inte tillräckligt. Avgifter vid prövningar bör enligt motionärerna slopas helt.
Utskottet har i det föregående berört vad regeringen redovisat om begränsningar i rätten att ta ut avgifter för prövningar. Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört i frågan. Utskottet är dock inte berett att i likhet med motionärerna förorda att avgifterna slopas helt. Huvudmännen har kostnader för att anordna prövningar. Utskottet anser det rimligt att de ges möjlighet att ta ut avgifter för vissa prövningar. Utskottet anser i likhet med regeringen att elev som inte har blivit godkänd på en kurs i gymnasieskolan bör ges rätt till avgiftsfri prövning. När det gäller elever i grundskolan som inte har uppnått kursplanens mål för det nionde skolåret har riksdagen redan uttalat sig för avgiftsfri prövning (bet. 1994/95:UbU6 s. 12, rskr. 136). Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör motionen avslås.
2. Begreppen studieförberedande och yrkesförberedande
Regeringen anser att begreppen studieförberedande och yrkesförberedande avseende gymnasieskolans program inte längre bör användas. Benämningarna är en kvarleva från det gamla linjegymnasiet och stämmer inte med den nya gymnasieskolan, där samtliga program innehåller både studieförberedande och yrkesinriktade inslag.
I två motioner, 1994/95:Ub54 (m) yrkande 4 och 1994/95:Ub55 (fp) yrkande 6, tas frågan upp om begreppen studieförberedande respektive yrkesförberedande. I den först nämnda motionen framhålls att det kommer att bli svårt att kortfattat beskriva skillnaden mellan olika program, om beteckningarna tas bort. Förslaget innebär en ökad risk för att elever väljer fel i förhållande till sina önskemål vad gäller vidare studier. Man kan få intrycket av att ordet yrke är fult, heter det i motionen. I den senare motionen framhålls att förslaget visserligen är av kosmetisk karaktär, men att det finns risk för att de yrkesförberedande utbildningarna på detta sätt nedvärderas. Det finns enligt motionärerna ingen anledning att ändra benämningarna.
Utskottet konstaterar att samtliga nationella och specialutformade program innehåller en kärna av studieförberedande ämnen. Vidare ger alla nationella och specialutformade program allmän behörighet till högskolestudier, och de är i den meningen alla studieförberedande. Den nya kursutformade gymnasieskolan ger stora möjligheter att kombinera olika delar av nationella program till ett specialutformat program. Det är enligt utskottet inte längre ändamålsenligt att karakterisera ett bestämt program som antingen studieförberedande eller yrkesförberedande.
Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att man inte genom missvisande benämningar på gymnasieskolans program snävar in rekryteringsunderlaget till högre studier och försvårar rekryteringen till högskolan. Utskottet har därför inget att erinra mot vad regeringen anfört som skäl för att ta bort begreppen studieförberedande och yrkesförberedande i gymnasieskolan. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 1994/95:Ub54 yrkande 4 och 1994/95:Ub55 yrkande 6.
3. Svenska som andraspråk
Regeringen föreslår att svenska som andraspråk skall betraktas som eget ämne i alla skolformer. Ämnet bör få en egen kursplan för respektive skolform med en tydlig beskrivning av ämnets syfte, karaktär och struktur samt mål. Regeringen föreslår vidare att timplanen för gymnasieskolan skall ändras, så att svenska som andraspråk utgör ett kärnämne och ett alternativ till kärnämnet svenska. Timplanen för gymnasieskolan är fastställd av riksdagen och återfinns som bilaga 2 till skollagen. Den föreslagna ändringen bör träda i kraft den 1 juli 1995. Beträffande övriga timplaner för frivilliga skolformer ankommer det på regeringen att göra de ändringar som behövs.
I flera motioner har frågan om svenska som andraspråk som ett eget ämne tagits upp. I motion 1994/95:54 (m) yrkande 1 (delvis) yrkas avslag på regeringens förslag. I yrkande 5 i motionen begärs en utredning av invandrarelevernas kunskaper i svenska. Motionärerna erinrar om sin principiella uppfattning att målet vad gäller undervisning i svenska måste gälla alla elever oavsett bakgrund. Undervisningen måste utgå från elevers skiftande behov och förutsättningar, vilket ställer krav på variation vad gäller pedagogik samt i uppläggning och organisation av undervisningen, men inte krav på en egen kursplan. I yrkande 6 i motionen anförs att kunskaper i svenska motsvarande betyget Godkänd är behörighetskrav för studier på nationella program fr.o.m. läsåret 1998/99. Elever som saknar tillräckliga kunskaper i svenska skall ges individuellt studieprogram. Undervisning i svenska som andraspråk kan där vara en viktig del. Skolverket bör ges i uppdrag att utarbeta ett kommentarmaterial till stöd för denna undervisning. Även i motion 1994/95:Ub53 (c) yrkas avslag på regeringens förslag. Med den nya strukturen för kursplaner, där dessa skall ange mål och riktlinjer för undervisningen men inte hur undervisningen skall organiseras, blir det svårt att göra en separat kursplan för svenska som andraspråk (yrkande 2). Motionärerna anser också att det är för tidigt att dra de slutsatser som regeringen gör, eftersom de nya läroplanerna nyligen har införts. I motion 1994/95:Ub55 (fp) yrkas också avslag på regeringens förslag. Motionärerna pekar på att de nya kursplanerna anger mål som skall uppnås och att de inte styr hur undervisningen bedrivs. Den nya läroplanen för grundskolan stärkte skolans och kommunens ansvar för att alla elever skall föras fram till godkända kunskaper i svenska (yrkande 3). Även i motion 1994/95:Ub57 (kds) yrkande 2 föreslås att riksdagen avslår förslaget om att svenska som andraspråk skall vara ett eget ämne med egen kursplan. Kursplanen bör vara gemensam, eftersom målen för undervisningen i svenska och svenska som andraspråk bör vara samma. Motionärerna framhåller vidare att kursplanen i ämnet svenska tydligt måste ange att invandrarelever har rätt till undervisning i svenska som andraspråk enligt grundskoleförordningen (yrkande 3).
Mot bakgrund av vad i propositionen anförs om signaler om att språkfärdighetsnivån hos många barn och ungdomar i invandrartäta områden är oroväckande låg och tenderar att sjunka anser utskottet det angeläget att kraftfulla insatser görs vad gäller svenskundervisningen för invandrareleverna på alla stadier och nivåer. Utskottet delar regeringens uppfattning att det därvid är betydelsefullt att se svenska som andraspråk som ett eget ämne. Att läsa svenska när man har ett annat modersmål är, påpekar regeringen, något helt annat än att läsa modersmålssvenska. Utskottet gör samma bedömning. Genom en egen kursplan i ämnet ges bättre förutsättningar för lärarna att ge en undervisning i svenska som är direkt anpassad efter elevernas behov. Därmed ökar också elevernas möjligheter att uppnå en god språkfärdighet i svenska.
Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 2, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 5 och 6, 1994/95:Ub55 yrkande 3 och 1994/95:Ub57 yrkandena 2 och 3 och föreslår att riksdagen godkänner regeringens förslag om svenska som andraspråk såsom eget ämne i alla skolformer.
Förslaget om att timplanen i gymnasieskolan skall ändras så att svenska som andraspråk utgör ett kärnämne och ett alternativ till kärnämnet svenska har också tagits upp i flera motioner. I motion 1994/95:Ub54 (m) yrkande 1 yrkas avslag på förslaget. Regeringens förslag att göra svenska som andraspråk till kärnämne i gymnasiet riskerar att permanenta de stora problem med svenska språket som många invandrarelever har. Motionärena begär i yrkande 7 att riksdagen skall uttala sig för att svenska som andraspråk erbjuds som ett alternativ inom elevernas egna val. Skolverket bör ges i uppdrag att utarbeta kursplaner för svenska som tillvalsämne. Skolverket bör också få i uppdrag att utarbeta en variant på den nationella kursen i svenska som eleverna kan välja och kommunerna skall erbjuda. En sådan variant av kursen bör inriktas på svenska som främmande språk, anser motionärerna i yrkande 8. Även i motionerna 1994/95:Ub53 (c) yrkande 3 och 1994/95:Ub55 (fp) yrkande 4 avstyrks förslaget om svenska som andraspråk som kärnämne. I yrkande 5 i den sistnämnda motionen framhålls att villkoren för allmän behörighet till högskolestudier inte bör knytas till svenska som andraspråk. Allmän behörighet måste ha samma innebörd för studerande med invandrarbakgrund som för andra studerande. Motionärerna pekar också på att det finns en risk att det för vissa högskoleutbildningar införs krav på särskild behörighet i svenska och att elever med svenska som andraspråk då kommer att behöva komplettera svenska vid komvux.
Utskottet delar regeringens uppfattning att ämnet svenska som andraspråk bör utgöra ett alternativ till ämnet svenska för elever som har ett annat modersmål än svenska. Dessa elever har inte samma grund för studierna i svenska som barn och ungdomar som är födda i Sverige och som har språkets grundläggande struktur med sig redan från skolstarten. Det är enligt utskottets mening viktigt att ämnet svenska som andraspråk finns som eget fullvärdigt ämne även i gymnasieskolan och att ämnet även fullt ut ges status som eget ämne, dvs. såsom ett alternativ till kärnämnet svenska.
Skolverket har fått regeringens uppdrag att bl.a. inkomma med förslag till kursplaner för ämnet svenska som andraspråk i gymnasieskolan. Det är enligt utskottets mening rimligt att kursplanerna föreligger, innan ställning tas till om kärnämnet svenska som andraspråk kan utgöra grund för allmän behörighet. Utskottet utgår dock från att den i kursplanerna angivna kunskapsnivån i svenska som andraspråk kommer att formuleras så att ämnet kan ligga till grund för allmän behörighet till högskolestudier.
Utskottet tillstyrker således regeringens förslag att ämnet svenska som andraspråk bör vara ett kärnämne och ett alternativ till kärnämnet svenska i de frivilliga skolformerna och föreslår att riksdagen med avslag på motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 3, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 7 och 8 och 1994/95:Ub55 yrkandena 4 och 5 antar regeringens förslag till ändring i bilaga 2 till skollagen.
Hemställan
Utskottet hemställer
1. beträffande bemyndigandet i 5 kap. 19 § skollagen att riksdagen med avslag på motion 1994/95:Ub54 yrkande 1 (delvis) antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 5 kap. 19 §,
2. beträffande komplettering av betyg att riksdagen avslår motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 1, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 2 och 3, 1994/95:Ub55 yrkandena 1 och 2, 1994/95:Ub56 yrkandena 1 och 2 och 1994/95:Ub57 yrkande 1,
res. 1 (m, c, fp, mp, kds)
3. beträffande avgift för prövning att riksdagen avslår motion 1994/95:Ub52,
res. 2 (v)
4. beträffande begreppen studieförberedande och yrkesförberedande att riksdagen avslår motionerna 1994/95:Ub54 yrkande 4 och 1994/95:Ub55 yrkande 6,
res. 3 (m, fp)
5. beträffande svenska som andraspråk att riksdagen med avslag på motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 2, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 5 och 6, 1994/95:Ub55 yrkande 3 och 1994/95:Ub57 yrkandena 2 och 3 godkänner det som regeringen förordat om att svenska som andraspråk skall vara ett eget ämne i alla skolformer,
res. 4 (m, c, fp, kds)
6. beträffande svenska som andraspråk såsom kärnämne att riksdagen med avslag på motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 3, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 7 och 8, 1994/95:Ub55 yrkandena 4 och 5 antar bilaga 2 till skollagen i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:356) om ändring i skollagen.
res. 5 (m, c, fp, kds) - villk. 4
Stockholm den 11 maj 1995
På utbildningsutskottets vägnar
Jan Björkman
I beslutet har deltagit: Jan Björkman (s), Beatrice Ask (m), Berit Löfstedt (s), Eva Johansson (s), Rune Rydén (m), Ingegerd Wärnersson (s), Andreas Carlgren (c), Agneta Lundberg (s), Ulf Melin (m), Torgny Danielsson (s), Britt-Marie Danestig-Olofsson (v), Tomas Eneroth (s), Hans Hjortzberg-Nordlund (m), Gunnar Goude (mp), Inger Davidson (kds), Majléne Westerlund Panke (s) och Conny Sandholm (fp).
Reservationer
1. Komplettering av betyg (mom. 2)
Beatrice Ask (m), Rune Rydén (m), Andreas Carlgren (c), Ulf Melin (m), Hans Hjortzberg-Nordlund (m), Gunnar Goude (mp), Inger Davidson (kds) och Conny Sandholm (fp) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottet delar" och slutar med "motionerna avslås" bort ha följande lydelse:
Utskottet vill framhålla att i ett kunskapsrelaterat betygssystem utgör betyget ett "kvitto" på vissa definierade kunskaper. Om en elev efter avslutad kurs ytterligare förkovrar sig och uppnår kunskaper motsvarande högre betyg bör dessa kunskaper enligt utskottets mening avspeglas i ett högre betyg och den verkliga betygsnivån dokumenteras i slutbetyget. Det är inte rimligt att eleverna skall behöva vänta med att pröva för högre betyg till efter gymnasietiden. Detta skulle innebära att elevernas studietid förlängs.
Utskottet vill i sammanhanget erinra om att frågor om behörighet och urval till högre utbildning beslutas lokalt av universitet och högskolor. Det finns för närvarande inga garantier för att betyg som kompletterats efter avslutade gymnasiestudier likställs med slutbetyg.
Mot den nu angivna bakgrunden anser utskottet att möjligheterna för eleverna att under studietiden i gymnasieskolan höja betyg, s.k. konkurrenskomplettering, bör finnas kvar.
De pedagogiska problem och problem av annan art som regeringen menar att man iakttagit anser utskottet hänför sig till frågor av praktisk art, som det går att lösa på annat sätt än genom att införa begränsningar i elevernas rätt att höja sina betyg under gymnasietiden. Enligt utskottets mening bör prövningstillfällena kunna förläggas till elevernas ferietid. Utskottet vill också peka på möjligheten att reglera antalet gånger som en elev får pröva för högre betyg.
Vad utskottet har anfört om elevers rätt att komplettera betyg under gymnasietiden bör riksdagen med bifall till förevarande motioner i berörda delar som sin mening ge regeringen till känna.
dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:
2. beträffande komplettering av betyg att riksdagen med bifall till motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 1, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 2 och 3, 1994/95:Ub55 yrkandena 1 och 2, 1994/95:Ub56 yrkandena 1 och 2 och 1994/95:Ub57 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört,
2. Avgift för prövning (mom. 3)
Britt-Marie Danestig-Olofsson (v) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottet har" och slutar med "motionen avslås" bort ha följande lydelse:
Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen avser att ge rätt till avgiftsfri prövning för elever som inte har uppnått kursplanens mål för det nionde skolåret i grundskolan och för elever som inte har blivit godkända på en kurs i gymnasieskolan. Regeringen informerar om att den även i andra fall överväger åtgärder för att göra möjligheterna att delta i prövningar mer ekonomiskt jämlika, genom att t.ex. maximera avgiftens storlek.
Utskottet vill emellertid ta ytterligare ett steg och instämmer därmed i vad motionärerna har anfört om att avgifter för prövningar bör slopas helt. Skolan bör uppmuntra eleverna till att fördjupa sina kunskaper och till att fortsätta sina studier. Elever som har ambitioner att förbättra sina kunskaper och som vill satsa på vidare studier skall inte mötas av ekonomiska hinder. Enligt utskottets mening är det principiellt viktigt att alla elever oavsett ekonomisk ställning har samma möjligheter.
Vad utskottet har anfört om avgiftsfria prövningar bör riksdagen med bifall till motion 1994/95:Ub52 som sin mening ge regeringen till känna.
dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:
3. beträffande avgift för prövning att riksdagen med bifall till motion 1994/95:Ub52 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om slopande av avgift för prövning,
3. Begreppen studieförberedande och yrkesförberedande (mom. 4)
Beatrice Ask (m), Rune Rydén (m), Ulf Melin (m), Hans Hjortzberg-Nordlund (m) och Conny Sandholm (fp) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 8 slutar med "yrkande 6" bort ha följande lydelse:
Utskottet konstaterar att alla nationella och specialutformade program innehåller en kärna av studieförberedande ämnen och alla programmen ger också allmän behörighet till högskolestudier. De nationella programmen är dock konstruerade så att vissa program är inriktade på att i första hand vara studieförberedande, medan andra program lägger större vikt vid förberedelser inom särskilda yrkesområden. Elever som har genomgått program som i första hand är yrkesförberedande måste komplettera sina kunskaper för att klara studierna vid många av högskoleutbildningarna. Det finns enligt utskottets mening en ökad risk för att elever väljer fel i förhållande till sina önskemål vad gäller vidare studier, om benämningarna studieförberedande resp. yrkesförberedande tas bort.
Utskottet vill också peka på att det finns en risk för att de yrkesförberedande utbildningarna nedvärderas, om begreppen studieförberedande och yrkesförberedande tas bort ur gymnasieförordningen. Det är enligt utskottets mening viktigt att det klart framgår att dessa utbildningar förutom den allmänna behörigheten till högskolestudier ger en yrkesinriktad gymnasieutbildning. Det finns enligt utskottet inte någon anledning att ta bort benämningarna studieförberedande resp. yrkesförberedande. Utskottet föreslår därför att riksdagen med bifall till motionerna 1994/95:Ub54 yrkande 4 och 1994/95:Ub55 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om begreppen studieförberedande och yrkesförberedande.
dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:
4. beträffande begreppen studieförberedande och yrkesförberedande att riksdagen med bifall till motionerna 1994/95:Ub54 yrkande 4 och 1994/95:Ub55 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört,
4. Svenska som andraspråk (mom. 5)
Beatrice Ask (m), Rune Rydén (m), Andreas Carlgren (c), Ulf Melin (m), Hans Hjortzberg-Nordlund (m), Inger Davidson (kds) och Conny Sandholm (fp) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "alla skolformer" bort ha följande lydelse:
Språkfärdighetsnivån hos många barn och ungdomar i invandrartäta områden är oroväckande låg och tenderar att sjunka. Utskottet anser det därför angeläget att kraftfulla insatser görs i svenskundervisningen.
Utskottet erinrar om att enligt de nya läroplanerna, Lpo 94 och Lpf 94, skall kursplanerna ange mål och riktlinjer för undervisningen, men inte hur undervisningen skall organiseras. Utskottet vill också framhålla att den nya läroplanen för grundskolan stärkte skolans och kommunernas ansvar för att alla elever i grundskolan skall föras fram till godkända kunskaper i svenska. Riksdagen har beslutat om behörighetskrav i svenska motsvarande betyget Godkänd för studier på alla nationella program fr.o.m. läsåret 1998/99 (bet. 1993/94:UbU2 s. 28). Eleverna och deras föräldrar skall kunna kräva att skolan tar sitt ansvar och ger dem den undervisning som erfordras. Den undervisning som lärarna i svenska som andraspråk bedriver är därvid av central betydelse. Den nya läroplanen för grundskolan (Lpo 94) införs fr.o.m. den 1 juli 1995. Enligt utskottets mening finns det därför inte underlag för att dra de slutsatser som regeringen gör. Utskottet anser således i likhet med motionärerna att det skall vara en kursplan i ämnet svenska. Samma mål för undervisningen skall gälla för alla elever. Det finns enligt utskottet anledning att noga följa effekterna av de nya kursplanerna i ämnet svenska. Som utskottet tidigare har påpekat gäller som behörighetskrav för studier på nationella program fr.o.m. läsåret 1998/99 betyget Godkänd i svenska. Elever som saknar tillräckliga kunskaper i svenska skall ges individuellt studieprogram där undervisning i svenska som andraspråk kan vara en viktig del. Det vore naturligt att Skolverket får i uppdrag att utarbeta kommentarmaterial till stöd för undervisningen.
Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör riksdagen med bifall till motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 2, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis) och 6, 1994/95:Ub55 yrkande 3 och 1994/95:Ub57 yrkandena 2 och 3, med anledning av motion 1994/95:Ub54 yrkande 5 och med avslag på regeringens förslag i nu berört hänseende som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet har anfört om svenska som andraspråk.
dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:
5. beträffande svenska som andraspråk att riksdagen med bifall till motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 2, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis) och 6, 1994/95:Ub55 yrkande 3 och 1994/95:Ub57 yrkandena 2 och 3, med anledning av motion 1994/95:Ub54 yrkande 5 och med avslag på regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört,
5. Svenska som andraspråk såsom kärnämne (mom. 6)
Vid avslag på reservation 4
Beatrice Ask (m), Rune Rydén (m), Andreas Carlgren (c), Ulf Melin (m), Hans Hjortzberg-Nordlund (m), Inger Davidson (kds) och Conny Sandholm (fp) anser
dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottet delar" och på s. 10 slutar med "till skollagen" bort ha följande lydelse:
Utskottet delar motionärernas uppfattning att regeringens förslag att göra svenska som andraspråk i gymnasieskolan till kärnämne riskerar att permanenta de stora problem med svenska språket som många invandrarelever har. Inte minst av betygsskäl kan dessa elever lockas att delta i undervisningen i svenska som andraspråk, trots att de kan klara och skulle utvecklas av att läsa svenska. Enligt utskottets mening bör svenska som andraspråk i stället erbjudas som ett alternativ inom ramen för elevernas egna val. Därigenom skapas möjligheter för elever med annat hemspråk än svenska att få den särskilda stimulans i språkinlärningen som de kan behöva. Utskottet anser att också en andra variant på den nationella kursen i svenska som eleverna kan välja och kommuner och landsting skall erbjuda (prop. 1992/93:250 s. 50) bör utarbetas för att stödja invandrarelevernas förkovran i att tala och skriva svenska. Skolverket bör av regeringen få i uppdrag att utarbeta kursplaner för dels svenska som tillvalsämne, dels en variant av den nationella kursen i svenska.
Utskottet vill när det gäller frågan om allmän behörighet framhålla att den måste ha samma innebörd för studerande med invandrarbakgrund som för andra högskolestuderande.
Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda regeringens förslag att göra svenska som andraspråk till eget ämne och till kärnämne i gymnasieskolan och tillstyrker därmed motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 3, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 7 och 8 och 1994/95:Ub55 yrkandena 4 och 5.
dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:
6. beträffande svenska som andraspråk såsom kärnämne att riksdagen med bifall till motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 3, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 7 och 8, 1994/95:Ub55 yrkandena 4 och 5 och med avslag på regeringens förslag om ändring i lagen (1995:356) om ändring i skollagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört.
Regeringens lagförslag
Förslag till Lag om ändring i skollagen (1985:1100)
Bilaga 1
1 Lagen omtryckt 1991:1111. 2 Senaste lydelse 1992:232.
Regeringens lagförslag
Förslag till Lag om ändring i lagen (1995:356) om ändring i skollagen (1985:1100) Bilaga 2
Härigenom föreskrivs att bilaga 2 till lagen (1995:356) om ändring i skollagen (1985:1100)3 skall ha följande lydelse.
3 Lagen omtryckt 1991:1111.
4 Lydelse enligt 1995:356.