En humanare sjukförsäkring
Interpellation 2019/20:90 av Julia Kronlid (SD)
Interpellationen är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2019-10-28
- Överlämnad
- 2019-10-29
- Anmäld
- 2019-11-05
- Svarsdatum
- 2019-11-15
- Besvarad
- 2019-11-15
- Sista svarsdatum
- 2019-11-18
Interpellationer
Interpellationer är en typ av frågor som debatteras i kammaren nästan varje vecka. Ledamoten ställer interpellationen skriftligt till en minister i regeringen och får svar både skriftligt och muntligt av ministern som kommer till kammaren. Debatterna dokumenteras i kammarens protokoll.
Interpellationen
till Statsrådet Ardalan Shekarabi (S)
Utvecklingen av sjukförsäkringssystemen är djupt oroande. Antalet människoöden där sjuka, gamla eller funktionshindrade har kommit i kläm är otaliga. Människor utförsäkras från sjukpenningen samtidigt som Arbetsförmedlingen ger dem beskedet att de inte är anställningsbara.
Svårt sjuka tvingas arbeta, människor ser sina sjukdagar försvinna i väntan på vård, och regeringen har slagit rekord i antalet avslag på sjukersättning. Det finns även uppgifter om personer som till och med tagit sitt eget liv på grund av den svåra ekonomiska situation de hamnat i till följd av inhumana utförsäkringar. Samtidigt finns det människor som önskar börja arbeta eller studera i sin takt och utifrån sina individuella förutsättningar men som fastnar i utanförskap på grund av brist på vård och rehabilitering eller brist på flexibla lösningar i arbetslivet.
Ett stort aktuellt orosmoment är också den ökande psykiska ohälsan. Sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa, framför allt stressrelaterad utbrändhet, ökar i ett skrämmande högt tempo och särskilt hos kvinnor. Många upplever sig illa bemötta, och dagens system är stelbent och byråkratiskt och inte anpassat efter personer med psykisk ohälsa.
Ardalan Shekarabi har nyligen tillträtt som socialförsäkringsminister och har gått ut med ett antal prioriteringar inom sjukförsäkringen. Bland annat ska ett slutbetänkande efter en utredning presenteras i januari 2020. Men detta duger inte när människor tar sitt liv på grund av regeringens hårda direktiv och inhumana utförsäkringar. Åtgärder måste även vidtas akut och Sverigedemokraterna har lagt fram ett antal förslag på åtgärder som regeringen har avfärdat. Samtidigt finns det behov av breda parlamentariska lösningar som står sig långsiktigt.
Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet Ardalan Shekarabi:
- Vad avser statsrådet att göra för att stoppa inhumana utförsäkringar och i stället underlätta människors rehabilitering?
- Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de med psykisk ohälsa ska få adekvat hjälp i stället för att hamna i kläm och behandlas illa i sjukförsäkringsprocessen?
- Kan statsrådet tänka sig att ta initiativ till en bred parlamentarisk kommitté för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring?
Debatt
(9 Anföranden)![Stillbild från Interpellationsdebatt 2019/20:90, En humanare sjukförsäkring](/_next/image/?url=%2Fimages%2Ffallback%2Fvideo-thumbnail.jpg&w=4096&q=75)
Interpellationsdebatt 2019/20:90
Webb-tv: En humanare sjukförsäkring
Dokument från debatten
- Fredag den 15 november 2019Kammarens föredragningslistor 2019/20:33
- Protokoll 2019/20:33 Fredagen den 15 novemberProtokoll 2019/20:33 Svar på interpellation 2019/20:90 om en humanare sjukförsäkring
Protokoll från debatten
Anf. 31 Statsrådet Ardalan Shekarabi (S)
Herr talman! har frågat mig vad jag avser att göra för att stoppa inhumana utförsäkringar och i stället underlätta människors rehabilitering, vilka åtgärder jag avser att vidta för att de med psykisk ohälsa ska få adekvat hjälp i stället för att hamna i kläm och behandlas illa i sjukförsäkringsprocessen samt om jag kan tänka mig att ta initiativ till en bred parlamentarisk kommitté för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring.
Sjukförsäkringen ska ge ersättning vid nedsatt arbetsförmåga liksom stöd för att komma tillbaka till arbete. Det förutsätter ett ändamålsenligt regelverk och en väl fungerande sjukskrivningsprocess.
Som ett led i att skapa ett ändamålsenligt regelverk har regeringen avskaffat den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Under alliansregeringen utförsäkrades människor på grund av att de haft sjukpenning i två och ett halvt år. Den stupstock som detta innebar, och som Sverigedemokraterna ställt sig bakom att återinföra, medförde att närmare 100 000 personer tvingades lämna sjukförsäkringen trots att de var arbetsoförmögna.
Samtidigt stannar inte utmaningarna inom sjukförsäkringen vid borttagandet av den bortre tidsgränsen. Vi har sett att den nuvarande lagstiftningen kan innebära att Försäkringskassans beslut blir svåra att förstå, vilket riskerar legitimiteten för sjukförsäkringen. Därför har regeringen tillsatt utredningen En trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Uppdraget ska slutredovisas den 31 januari 2020. Jag ser fram emot att ta emot utredningens slutbetänkande.
Det behövs också en välfungerande sjukskrivningsprocess som underlättar människors rehabilitering. När detta brister är det ytterst individen som hamnar i kläm. Försäkringskassan har genom sitt lagstadgade samordningsansvar en central roll. Andra viktiga aktörer är arbetsgivare, de fackliga organisationerna, hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
För att stärka individens möjligheter till rehabilitering har arbetsgivaren fått ett förtydligat ansvar att ta fram en plan med åtgärder för återgång i arbete när en anställd har varit sjukskriven i 30 dagar. Denna lagreglerade skyldighet kombineras med bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Regeringen har också föreslagit att det 2020 införs en lagstadgad skyldighet för landstingen att erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter för att främja återgång i arbete.
Ingen ska falla mellan stolarna på grund av bristande samarbete. Ett gemensamt uppdrag - ett nolltoleransuppdrag - har därför lämnats till Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen. Det innebär att myndigheterna i samverkan ska ge stöd till individen såväl under som efter en sjukskrivning.
Den ökande psykiska ohälsan är ett allvarligt samhällsproblem som regeringen tar på största allvar. Risken att drabbas av psykisk ohälsa och sjukskrivning är störst i så kallade kontaktyrken inom vård, skola och omsorg. Det är verksamheter där kvinnor arbetar i stor utsträckning. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i att minska den arbetsrelaterade ohälsan. Parterna har på regeringens initiativ genom avsiktsförklaringar kommit överens om att arbeta för bättre arbetsmiljö och minskad sjukfrånvaro. Detta är ett arbete som regeringen följer noga och förväntar sig resultat utifrån.
Vad gäller Julia Kronlids fråga om jag kan tänka mig att ta initiativ till en parlamentarisk kommitté kan jag konstatera att en sådan fanns mellan 2010 och 2015. Den så kallade parlamentariska socialförsäkringsutredningen lämnade bland annat förslag för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring. Regeringen har övervägt och genomfört flera av förslagen. Jag ser därför inte behov av en ny parlamentarisk kommitté. Däremot välkomnar jag alla förslag som bidrar till en trygg och långsiktigt hållbar sjukförsäkring.
Anf. 32 Julia Kronlid (SD)
Herr talman! Jag vill börja med att tacka socialförsäkringsminister Ardalan Shekarabi för svaret. Det är trevligt att för första gången få diskutera sjukförsäkringen med den nya socialförsäkringsministern.
Utvecklingen av sjukförsäkringssystemet är djupt oroande. De människoöden där sjuka, gamla eller funktionshindrade har kommit i kläm är otaliga.
Sedan Socialdemokraterna kom till makten har utförsäkringarna ökat. Många hoppades nog på att Socialdemokraterna skulle göra det bättre för de sjuka, men i stället förs nu en hårdare politik än Alliansens. Det finns mycket att kritisera den tidigare Alliansens politik för. Även om vi ser behovet av kontrollinstanser för att pröva personers arbetsförmåga i syfte att ge dem stöd i en rehabilitering, vilket också var vår avsikt med att stödja ett förslag om stärkt rehabiliteringskedja, har vi ändå landat i - och inför valet 2018 varit tydliga med - att vi inte vill återinföra Reinfeldts stupstocksmodell.
Statsrådet Ardalan Shekarabi! Ni måste inse att ni för en politik som är värre än Reinfeldts stupstocksmodell. Många upplever i dag att det i stället finns en ättestupa redan efter ett halvår - långt före den gamla bortre tidsgränsen på två och ett halvt eller upp till tre år - utan möjlighet att komma tillbaka. Regeringen utförsäkrar svårt sjuka människor, och folk mår så fruktansvärt dåligt att det till och med finns exempel på dem som har valt att ta sitt eget liv.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Ardalan Shekarabi måste sluta skylla ifrån sig på andra och ta ansvar för sin egen regerings agerande. Vi har väl alla läst om Tyra Jernberg som tragiskt nog inte orkade mer efter alla avslag från Försäkringskassan. 20 år gammal hittades hon livlös på sitt rum. Hennes storasyster Amanda säger i en artikel i en tidning att hon saknar henne varje sekund. Vad jag förstår har hon i dag tänt ett ljus för sin syster. Vi har också i tidningarna kunnat läsa om Erland, som hade svåra ryggsmärtor efter en lastbilsolycka och som efter Försäkringskassans besked om avslag på ansökan om sjukpenning tragiskt nog tog sitt eget liv. Detta är fruktansvärt tragiskt och ofattbart.
Sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa, framför allt stressrelaterad utbrändhet, ökar i ett skrämmande tempo, framför allt inom offentlig sektor, som statsrådet lyfte fram.
Statsrådet Shekarabi sprider diverse anklagelser mot oss i Sverigedemokraterna gällande vår arbetsmiljöpolitik. Men vi satsar ju stort på detta i vår budget och våra förslag, samtidigt som det är ni i Socialdemokraterna som har misslyckats fatalt med att skapa goda arbetsvillkor i offentlig sektor. De som får betala det högsta priset för detta i dag är framför allt kvinnor. Till råga på det möts de som redan är utbrända och inte sällan deprimerade av oförståelse i ett stelbent system som inte är anpassat för dem med psykisk ohälsa.
Jag anser att den här oroande utvecklingen inom psykisk ohälsa borde vara skäl nog att återuppta en parlamentarisk utredning. Så mycket har hänt sedan 2015.
Socialdemokraterna har suttit i regering sedan 2014. Ni har haft alla möjligheter att reformera sjukförsäkringen. I stället har ni fört en ansvarslös politik. Att spara pengar på de sjukas bekostnad har stått över allt annat. Ni vägrar ta ansvar för de fruktansvärda människoöden er politik har orsakat.
Herr talman! Nu vill jag veta om socialförsäkringsministern är beredd att i nya direktiv klargöra för Försäkringskassan vad som är prioriterat. Är det att spara pengar på de sjuka och förbättra sjuktalsstatistiken, eller är det att sätta människors välmående och tillgång till vård i första rummet samt göra verklig skillnad så att färre personer ska behöva må så dåligt att de väljer att ta sitt eget liv? Detta skulle vara en akut åtgärd för att stoppa inhumana utförsäkringar.
Anf. 33 Ida Gabrielsson (V)
Herr talman! Sjukförsäkringen och våra socialförsäkringar ska vara kittet i den svenska modellen. Man ska kunna känna sig trygg om man blir sjuk, och det ska finnas ett system som backar upp den som är sjuk oavsett hur situationen ser ut för en när man drabbas. Så funkar det inte längre i dag i Sverige. Den svenska sjukförsäkringen har länge haft stora brister. Tusentals människor har blivit utförsäkrade, och tusentals personer får inte rätt till sjukersättning, trots att de är sjuka.
Sverigedemokraterna har nu ställt denna interpellation, trots att de själva är för en stupstock och har röstat på den moderata budget som landet delvis styrs på i dag. Där finns väldigt lite pengar till just sjukersättningen. Man tycker att skatteklyftan mellan sjuka och dem som har jobb till och med ska öka efter den period som vi har nu.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Det är också anmärkningsvärt att socialförsäkringsministern står här och beklagar sig över situationen. Socialdemokraterna har inte gjort någonting åt detta under alla sina år i regering. Snarare har man styrt Försäkringskassan i motsatt riktning.
Vänsterpartiet anser att den situation som vi har nu är en kris som borde göra att alla som vill ha ett tryggt samhälle agerar. Vänsterpartiet vill att vi ska se till att den som är sjuk har rätt till sjukersättning. Att kämpa för den rätten gör i dag människor alltmer sjuka. Personer som är cancersjuka, är psykiskt sjuka eller lider av andra kroniska sjukdomar blir alltså sämre för att de nekas rätten till sjukpenning och sjukersättning. Vi vill också se till att man får en högre ersättning om man har sjukersättning. För dem som får den här rätten är det i dag väldigt låg ersättning. Vi vill dessutom utjämna skatteklyftan mellan dem som har jobb och dem som har haft oturen att bli sjuka.
Jag har själv varit sjuk och haft sjukersättning. Nu är jag bättre. Skulle jag drabbas av ett skov av den kroniska sjukdom jag har skulle jag i dag antagligen inte få rätt till sjukersättning. Att leva med det gör en oerhört orolig, och jag är bara en av väldigt många.
Min fråga till både Sverigedemokraterna och socialförsäkringsministern är: Hur kan man förorda en stupstock, som Sverigedemokraterna, och ökade inkomstskillnader genom att inte minska skatteklyftan? Hur kan man som regering inte se till att om människor är sjuka får de rätt till sjukersättning, när vi ser vilken kris samhället befinner sig i?
Anf. 34 Statsrådet Ardalan Shekarabi (S)
Herr talman! Tack, riksdagsledamöterna Julia Kronlid och Ida Gabrielsson, för inläggen i den här viktiga debatten!
Herr talman! Jag kommer precis från Mynttorget där jag träffade några av de medborgare som protesterar mot den rådande ordningen i sjukförsäkringen. De har under de senaste åren protesterat mot den lagstiftning och den tillämpning av lagstiftning som vi sett inom sjukförsäkringsområdet och hur det påverkar tryggheten för våra försäkrade.
När jag gick därifrån till den här kammaren lovade jag mig själv: Här gäller det att i kammaren stå för en ärlig debatt. Det gäller att vara ärlig mot medborgarna. Vi ska vara ärliga med vad vi tänker göra. Jag vill också uppmana mina motdebattörer att vara ärliga mot medborgarna om vad de vill göra.
Jag blev socialförsäkringsminister för drygt sex veckor sedan. Mitt uppdrag från landets statsminister, Stefan Löfven, är att förstärka sjukförsäkringen och öka tryggheten för de försäkrade. Det innebär att vi erkänner att saker och ting behöver förändras i sjukförsäkringen, och förändringen måste vara i förbättrande riktning.
Det är detta uppdrag jag har fått av min chef. Men nu är det inte bara landets statsminister som skickar signaler till statsråd och ministrar. Den här kammaren har också möjlighet att skicka signaler till regeringen, herr talman. Här har vi fått ett väldigt tydligt ställningstagande från kammaren som jag enligt vår konstitution måste förhålla mig till.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Jag ska vara ärlig och läsa upp det tillkännagivande, det ställningstagande, som kammaren har skickat till mig och regeringen så att medborgarna vet var vi står i den här debatten och så att debatten inte utgår från en oärlig premiss utan från total öppenhet och ärlighet gentemot våra medborgare.
Riksdagen har fattat beslut om följande: Kontrollinstanser av olika slag inklusive tidsgränser minskar användningen av sjukförsäkringen både direkt via kontrollerna i sig och indirekt via drivkrafter att inte vilja bli kontrollerad. En regelbunden uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga bör göras under hela sjukfallet fram till en bortre tidsgräns. Regeringen bör återkomma till riksdagen med lagförslag i enlighet med det anförda.
Herr talman! Mitt uppdrag från statsministern är att förstärka sjukförsäkringen. Den 31 januari får jag på mitt bord en utredning om hur vi förstärker rätten till sjukpenning och hanterar den svåra frågan om prövningen av arbetsförmåga efter 180 dagar som drabbat människor.
Men riksdagen har skickat uppgiften till mig att återinföra den bortre parentesen, den bortre gränsen i sjukförsäkringen. Riksdagen har gett mig uppdraget att försämra villkoren för de sjukförsäkrade. Det kommer jag inte att göra.
Regeringens uppgift är att stå upp för våra medborgare. Våra medborgare förtjänar en tryggare sjukförsäkring. Jag uppmanar Julia Kronlid: Var ärlig mot medborgarna! Göm inte frågeställningarna bakom några diffusa krav på nya utredningar!
Det jag nu läste upp är ett beslut av riksdagen med en uppmaning till Sveriges regering och mig som socialförsäkringsminister som möjliggjordes av Sverigedemokraternas stöd.
Om nu Sverigedemokraterna är bekymrade för sjukförsäkringen, vilket hade varit bra: Varför har jag det här beslutet på mitt bord? Varför har kammaren med Sverigedemokraterna i spetsen krävt att vi ska återinföra den bortre gränsen i sjukförsäkringen i stället för att förbättra sjukförsäkringen?
(Applåder)
Anf. 35 Julia Kronlid (SD)
Herr talman! Tack, Ardalan Shekarabi, för att du lyssnar till kritiken!
Statsrådet säger att han är beredd att göra någonting åt detta. Just nu finns det ingen bortre tidsgräns. Jag vill att ministern ska vara medveten om att trots det har utförsäkringarna blivit fler. Fler utförsäkras i dag än under Alliansens tid och tidigare än vid den bortre tidsgränsen. Människor hinner få avslag, bli utförsäkrade och må så fruktansvärt dåligt att de till och med tar sitt eget liv innan de ens når till den tidigare bortre tidsgränsen. Det är Ardalan Shekarabis ansvar i Socialdemokraternas regering.
Vi har i Sverigedemokraterna tagit till oss väldigt mycket av oron för den bortre tidsgränsen och den tidigare stupstocken. Vi har haft en intern utredning i vårt parti. I valet 2018 gick vi ut tydligt och sa i Svenska Dagbladet och i vårt valmanifest att vi inte vill ha tillbaka den stupstocken. I tillkännagivandet fanns det ingenting om efter vilket antal dagar eller vilken typ av bortre tidsgräns det skulle vara.
Det är väl bra att Sverigedemokraterna har utvecklat sin politik. Tycker inte Ardalan Shekarabi att det är bra? Vi kommer i årets omröstning inte att rösta på Moderaternas förslag. Vi kommer att rösta på vår politik där vi i stället förordar fler kontrollstationer, en bra rehabiliteringskedja men inte Reinfeldts stupstock.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Jag vill påminna Ardalan Shekarabi om att när Alliansen satt i regeringen var vi i Sverigedemokraterna med och fällde alliansregeringen. Vi var till och med beredda att väcka misstroendeförklaring mot dåvarande socialförsäkringsministern för att få till en mjukare bedömning vid dag 180.
Det handlar om att människor inte ska prövas mot en fiktiv arbetsmarknad vid dag 180 där det sägs: Du skulle kunna få ett arbete där du kan vila mycket, därför får du ingen sjukpenning. Vi tycker att det är fullständigt ohållbart med bedömningen vid dag 180. Problemet är att trots att Socialdemokraterna då, när vi fällde Alliansen, sa att vi ska få mjukare bedömning vid dag 180 tillämpar man i dag en hårdare bedömning vid dag 180 än någonsin.
Vi i Sverigedemokraterna lade vid förra årets motionsberedning fram ett förslag om ytterligare mjukare bedömning vid dag 180. Du ska inte prövas mot fantasijobb på en fiktiv arbetsmarknad. Du ska prövas inom ditt eget kompetensområde och mot faktiska jobb som finns på riktigt. Klarar du inte att gå tillbaka till ett arbete inom ditt kompetensområde ska du även fortsättningsvis få en trygg sjukpenning.
Är det så att du har en permanent nedsatt arbetsförmåga ska du lättare kunna få sjukersättning. I dag är det lika svårt att få sjukersättning som att tränga igenom ett nålsöga. Det har blivit mycket svårare att få sjukersättning sedan Socialdemokraterna kom till makten än när Alliansen var vid makten.
Vi har också föreslagit en rad andra förslag. Vi har föreslagit att vi ska höja grundnivån i sjukersättningen. Det borde Socialdemokraterna ta på allvar. Det är dags att regeringen slutar skylla på vår politik och i stället tar ansvar för sitt eget agerande.
I dag har vi till exempel en situation där en kvinna med cancer som har drabbats av hjärtstopp flera gånger, och som sitter här på läktaren och lyssnar i dag, utförsäkrades och uppmanades att skriva in sig på Arbetsförmedlingen samtidigt som hon låg i respirator på sjukhus. Är det en rimlig ordning? Borde inte en så svårt sjuk cancersjuk kvinna få sjukpenning, Ardalan Shekarabi?
Vore inte det skäl nog att samla alla partier igen, sätta oss vid förhandlingsbordet och ta tag i sjukförsäkringen för att få en mer human sjukförsäkring?
Anf. 36 Ida Gabrielsson (V)
Herr talman! Detta blir mitt sista inlägg i debatten. Jag tackar för att Julia Kronlid och socialförsäkringsministern är så i gasen när det gäller själva orden. De känns väldigt engagerade här från talarstolen. Tråkigt nog finns inte orden uppbackade i vare sig Sverigedemokraternas och Julia Kronlids politik eller i Socialdemokraternas och socialförsäkringsminister Ardalan Shekarabis politik.
Det efterfrågas ärlighet, men ska man då inte stå för att mellan 2014 och 2017 ökade antalet utförsäkrade med nästan 500 procent? Det ökade så pass mycket under denna period - under en socialdemokratisk regering - för att regeringen styrde Försäkringskassan i denna riktning. Om man ska vara ärlig, ska man då inte stå för att man faktiskt vill införa en stupstock i sjukförsäkringen? Ska man inte stå för att man vill se till att de som jobbar ska värderas när det gäller skatter på ett helt annat sätt än dem som har råkat bli sjuka?
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Det tycker jag skulle handla om att vara ärlig - om man kunde stå i talarstolen och stå för detta. I stället för att enbart i ord vara så mycket i gasen borde man också vara i gasen när det gäller att komma med förslag.
Vänsterpartiet vill höja ersättningsnivåerna. Vi vill se till att man höjer grundersättningen i sjukersättningen, och vi vill se till att alla som är sjuka får rätt till sjukersättning. Vi hoppas att vi snart kommer att vara fler än bara vi som står här och säger och även menar det framöver.
Anf. 37 Statsrådet Ardalan Shekarabi (S)
Herr talman! Tack återigen, Julia Kronlid och Ida Gabrielsson, för inläggen! Det är inte bara i orden det finns ett engagemang. Jag har varit socialförsäkringsminister i sex veckor, och mitt uppdrag från min chef, Sveriges statsminister, är att se till att förändra lagstiftning och förändra strukturen i sjukförsäkringen så att vi ger våra medborgare, våra försäkrade, den trygghet de förtjänar. Det kommer att kräva handling och inte bara ord.
Redan om två månader får vi förslag på vårt bord. Redan om två månader har vi förslag på vårt bord om hur sjukförsäkringen ska stärkas och hur de försäkrades trygghet ska stärkas.
Herr talman! Jag blir inte klok på Sverigedemokraternas inställning. Här talas det om förstärkningar av sjukförsäkringen, om trygghet och om alla möjliga ställningstaganden i ord. Men enligt vår grundlag är det ställningstagandena i den här kammaren som regeringen ska förhålla sig till. Det är ställningstagandet som Sverigedemokraterna har röstat fram och som på flera områden handlar om försämringar av sjukförsäkringen, alltså fel inriktning på utvecklingen. Det handlar inte om förbättring utan om försämringar av sjukförsäkringen.
Vill Sverigedemokraterna riva detta tillkännagivande, herr talman? I så fall bör man agera i den här kammaren. Det finns en ordning för detta i riksdagsordningen. Om man vill riva ställningstagandet ska man agera. Jag har hört Julia Kronlids partiledare i talarstolen rätt många gånger på sistone tala om det fantastiska konservativa block som Jimmie Åkesson ofta beskriver. Det ska ta över vårt land och återskapa ordningen, som han beskriver det.
Vad vill då det här blocket, herr talman, när det gäller sjukförsäkringarna? Låt mig läsa vad delar av det konservativa block som Sverigedemokraterna vill återskapa ordningen med tycker om sjukförsäkringen.
Moderaterna skriver om införande av ny karensdag dag 15. Det innebär att den första dagen efter sjuklöneperiodens slut är utan ersättning. Det innebär minus 300 miljoner kronor. Återinförande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen innebär minus 6,7 miljarder kronor. Sänkt tak i sjukförsäkringen till 7,5 prisbasbelopp innebär drygt minus 1 miljard kronor. En avtrappning av ersättningen dag 90 av 365 innebär minus 1,5 miljarder år 2020 och 1,6 miljarder år 2021 och år 2022. Sänkt ersättningstak för arbetslösa sjukskrivna innebär minus 200 miljoner kronor.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Vad ska de här förslagen finansiera? Vad ska de försäkrades otrygghet finansiera? Jo, det ska finansiera de satsningar man vill göra på sänkta skatter för dem som inte är sjukskrivna.
Herr talman! Vad vill då det andra partiet som Sverigedemokraterna vill återskapa ordningen med, Kristdemokraterna, göra? De vill återinföra en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen, och de föreslår ett förstärkt jobbskatteavdrag som drabbar dem som är sjukskrivna.
Är det de här partierna som Sverigedemokraterna vill samarbeta med? Ja. Är det förenligt med det som Julia Kronlid säger i talarstolen? Nej. Är det tillkännagivande som Sverigedemokraterna har röstat fram och skickat till mig som socialförsäkringsminister förenligt med det Julia Kronlid säger? Nej. Har Julia Kronlid en skyldighet, herr talman, att vara ärlig gentemot det svenska folket och gentemot de försäkrade? Ja. Tänker regeringen agera för att förbättra sjukförsäkringen? Ja.
Anf. 38 Julia Kronlid (SD)
Herr talman! Vi fick höra tidigare att det är bra att inte bara ha engagerade ord utan att också ha engagerade förslag. Då tycker jag att det vore mer ärligt av statsrådet Shekarabi att stå och läsa upp Sverigedemokraternas budget och Sverigedemokraternas förslag om sjukförsäkringen.
Jag är inte moderat, och jag är inte kristdemokrat. Jag vill vara den humana rösten i ett konservativt block. Jag har absolut mycket att kritisera de andra partierna för, och jag hoppas därför att vi blir så stora som möjligt så att det är vi som får det största inflytandet i sjukförsäkringspolitiken.
Det vore mer ärligt av Shekarabi att läsa upp att Sverigedemokraterna satsar 5 miljarder kronor mer än regeringen i utgiftsområde 10. Det vore mer ärligt av Shekarabi att stå och läsa upp att vi satsar 100 miljoner på att höja grundnivån i sjukersättningen och vill göra det lättare att få sjukersättning.
Det vore mer ärligt av Shekarabi att faktiskt läsa upp att vi vill göra bedömningen vid dag 180 mjukare än den är i dag. Det vore mer ärligt att läsa upp att vi har förslag om att man med en bibehållen sjukersättning ska kunna börja studera på låg nivå.
Det vore också mer ärligt av Shekarabi att läsa upp våra förslag som handlar om att man med bibehållen sjukpenning och sjukersättning ska kunna börja arbeta i små steg. Det ska finnas ett flexiblare sätt att kunna börja ta små steg ut i arbetslivet om man har den förmågan.
Det finns många förslag som vi har i ett tillkännagivande som vi har lagt fram här i riksdagen och som Socialdemokraterna har röstat nej till.
Vad gäller det tidigare tillkännagivandet borde det vara en tydlig signal till regeringen om att vi nu kommer att rösta nej till Moderaternas förslag om Reinfeldts stupstock. Nu har vi i stället vår politik och vårt förslag som vi gick till val på 2018. Det vore mer ärligt av Shekarabi att stå här och läsa upp det.
Efter debatten här kommer jag att gå ut och möta olika personer som står här i dag i manifestationen. Det är bra att Shekarabi också har varit ute och träffat dem. Jag hoppas att statsrådet tar till sig av de oerhört berörande livsöden som gömmer sig bakom de här människorna.
Anf. 39 Statsrådet Ardalan Shekarabi (S)
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Herr talman och Julia Kronlid! Jag anser att det är bra att Sverigedemokraterna och Sverigedemokraternas företrädare också möter de människor som protesterar för att de vill se en förstärkt välfärd och trygghet i vårt land. Jag anser att vi alla nog bör se till att det blir fler sådana möten och fler sådana ställningstaganden.
Herr talman! Anledningen till att jag läser upp Moderaternas och Kristdemokraternas budgetförslag i en interpellationsdebatt med en sverigedemokrat är att Sverigedemokraterna röstade på Moderaternas och Kristdemokraternas budget, och det är den budgeten som gäller för 2019.
Vackra ord, herr talman, ger ingen bra sjukförsäkring. Vackra förslag ger ingen bra sjukförsäkring. Det som räknas i denna kammare är vilken knapp riksdagsledamoten trycker på när det är omröstning. Det är det som stiftar lagar, och det är det som beslutar om budgeten.
När det väl gällde i december 2018, när Julia Kronlid satt här och när sverigedemokratiska riksdagsledamöter satt i den här kammaren och skulle fatta beslut om budgeten för 2019, var det inte Sverigedemokraternas budget som man röstade på. Man röstade fram en moderat och kristdemokratisk budget som dessutom förstärkte skatteklyftan mellan de sjukförsäkrade som inte har förutsättningar att arbeta just nu och dem som arbetar just nu. Därför är det ärligt att lyfta den debatten.
Om man är beredd att tänka om är det bra. Men det är återigen inte vackra ord och vackra förslag som spelar roll, utan hur man tar ställning i den här kammaren och hur man röstar. Vi avser från regeringens sida att agera för att förstärka sjukförsäkringen, och det står vi fast vid.
Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
Intressenter
Frågeställare
Interpellationer
Interpellationer är en typ av frågor som debatteras i kammaren nästan varje vecka. Ledamoten ställer interpellationen skriftligt till en minister i regeringen och får svar både skriftligt och muntligt av ministern som kommer till kammaren. Debatterna dokumenteras i kammarens protokoll.