Behovet av neurologer
Motion 2000/01:So524 av Marianne Jönsson (s)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- Fristående motion
- Tilldelat
- Socialutskottet
Händelser
- Inlämning
- 2000-10-05
- Granskning
- 2000-10-11
- Hänvisning
- 2000-10-11
- Bordläggning
- 2000-10-11
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Förslag till riksdagsbeslut
Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder för att öka antalet specialistneurologer i Sverige. Motivering
Neurologin är ett av de medicinska områden där kunskapsutvecklingen är mest intensiv. Genombrott inom flera viktiga områden har möjliggjort en perspektivförskjutning från ett diagnostiskt till ett terapeutiskt synsätt. Neurologins landvinningar tillhör det mest betydelsefulla som inträffat inom medicinen under de senaste decennierna, framför allt därför att det neurologiska sjukdomspanoramat innefattar sjukdomar och skador som medför omfattande och varaktiga funktionsnedsättningar. Flera neurologiska sjukdomar är också folksjukdomar. Antalet personer som lever med neurologisk sjukdom/ symtom, skada eller med ett eller flera neurologiska funktionshinder utgör uppemot 10 % av befolkningen.
En av de grupper som är direkt beroende av neurologisk specialistkompetens är personer med epilepsi. Det finns omkring 60.000 personer i Sverige med aktiv epilepsi. Av dessa är minst 10 000 barn. Epilepsi är ett symtom som påverkar hela familjen när någon drabbas. De sammanlagda direkta och indirekta årliga samhällskostnaderna för sjukvård, sjukskrivning, förtidspensionering och dödsfall före 65 år för epilepsi, har beräknats till cirka 1 miljard kronor i 1990 års prisnivå.
Utvecklingen har på senare år tillfört epilepsibehandlingen ett accelererande antal nya läkemedel, och denna utvecklingen kan förväntas fortsätta. På samma sätt har den datatekniska utvecklingen i accelererande takt ökat möjligheterna att utreda och behandla genom epilepsikirurgi. Detta skärper kravet på aktuell kunskap och erfarenhet hos behandlande specialistläkare.
Epilepsi är ett sammansatt funktionshinder som får både fysiska, psykologiska och psykosociala konsekvenser för både den drabbade och dennes familj. Den första kontakten med sjukvården efter ett epileptiskt anfall är alltid fylld av oro. Det är då utomordentligt viktigt att dels möta vårdpersonal med insikt och kunnighet, dels bli snabbt och kunnigt utredd.
Utredningen är en uppgift för specialister med erfarenhet att bedöma anfallstyp och behandlingsstrategi. Särskilt viktigt är det att specialistkompetens och adekvata åtgärder sätts in i ett tidigt skede för barn med epilepsi.
Trots en kraftfull vetenskaplig utveckling är den neurologiska vård- och rehabiliteringsorganisationen fortfarande svagt utvecklad i Sverige.
Antalet neurologspecialister i landet är lågt jämfört med omvärlden. I många län finns endast enstaka specialister vid länssjukhus och neurologisk slutenvård saknas helt i flertalet län i landet. Specialiserad neurologisk rehabilitering, en verksamhet av avgörande betydelse för framtida livskvalité för många neurologiska patientgrupper, saknas på många håll. Detta ska ställas i relation till att det i Sverige finns minst 60 000 personer som lider av epilepsi, 20 000 personer med Parkinsons sjukdom, 10 000 med ms samt omkring 200 000 personer med funktionsnedsättning relaterad till stroke etc.
Enligt vad jag erfarit finns i Sverige bara en neurologspecialist per 32 000 invånare. I Danmark 1/10 000 invånare, i Finland 1/22 000, i Österrike 1/16 000 invånare. Genomsnittet i Europa ligger på 1/20 000 invånare.
Fördelningen av neurologer är dessutom ojämn i Sverige. I län med regionsjukhus är besättningen 1/25 000 invånare. Övriga län har 1/150 000 invånare. Särskilt otillfredsställande är tillgången på specialistkompetens i den norra sjukvårdsregionen. Prognosen för framtiden visar att en generell läkarbrist kommer att uppstå cirka 2010-2015 om inte läkarutbildningen ökar. Åldersfördelningen av landets neurologer är sådan att omkring 87 specialister, dvs. cirka en tredjedel, kommer att pensioneras inom en period av 10 år.
Det finns ett sort behov av en helhetssyn inom sjukvården. För att skapa en väl fungerande, effektiv samt för patient och anhörig kvalitetssäkrad vård, måste hela vårdkedjans olika kompetenser finnas med i denna helhetssyn. Grundbulten i systemet vad avser neurosjukvården är specialistläkare inom neurologin. Genom en snar och långsiktig satsning på utbildning av specialister inom neurologi kan de samhällsekonomiska totalkostnaderna hållas nere, samtidigt som drabbade personer ges en rättmätig och självklar möjlighet att delta i samhällslivet.
Det är därför absolut nödvändigt att regeringen snarast vidtar kraftfulla åtgärder genom att tillsammans med Landstingsförbundet förstärka antalet utbildningsplatser och ST-tjänster för neurologer inom landstingen och regionerna samt att utbildningspengar öronmärks för dessa ändamål.
Stockholm den 1 oktober 2000
Marianne Jönsson (s)
Yrkanden (2)
- 1Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförts om åtgärder för att öka antalet specialistneurologer i Sverige.
- Behandlas i
- 1Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att öka antalet specialistneurologer i Sverige.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.