Bevarande av kronhjorten
Motion 1992/93:Jo801 av Bengt Silfverstrand och Kurt Ove Johansson (s)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Jordbruksutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1993-01-26
- Bordläggning
- 1993-02-09
- Hänvisning
- 1993-02-10
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
När Carl von Linné beskrev och namngav kronhjorten utgick han från den skånska hjorten. Den kallas därför nominatras och har allt sedan den kom hit för 5 000 år sedan bevarat sin renrasighet. Den kronhjortsstam som finns utanför Skåne, främst i Mellansverige, är starkt uppblandad med andra raser vilka kommit till vårt land under senare tid.
Det kan därför på goda grunder hävdas att den skånska kronhjorten är en särart som det finns anledning att bevara både i ett nationellt och ett internationellt perspektiv. År 1988 utsågs kronhjorten av Världsnaturfonden till Skånes landskapsdjur.
Självfallet finns det också problem förknippade med den skånska kronhjorten. De utgörs framförallt av de stora skador dessa hjortar förorsakar på granplanteringar. Under 1971--1987 hanterades emellertid detta problem på ett framgångsrikt sätt genom inrättandet av ett öppet kronhjortsreservat, med en sträckning från Revingefältet i nordväst till Krageholm i sydost. Inom reservatet fick markägarna ersättning för de skogsskador som kronviltet åstadkom. Jakten inom reservatet reglerades också på så sätt att s.k. kapitalhjortar -- d.v.s. hjortar med stor hornkrona -- sparades och fick utvecklas till sin fulla kapacitet.
Den skånska kronhjorten var direkt utrotningshotad när detta reservat inrättades. Antalet djur uppgick till mellan 75 och 100 i vinterstam varav ca 25 avsköts varje år. För tre år sedan avvecklades reservatet. Då var stammen uppe i ca 500 djur medan den årliga avskjutningen låg kring 100 djur.
Otvivelaktigt medförde detta kronhjortsreservat en höjning av såväl kvantitet som kvalitet hos den skånska kronhjorten. Trots detta avskaffades reservatet i och med att den nya jaktlagen trädde i kraft.
Starka invändningar mot beslutet restes från flera skånska organisationer och myndigheter. Motståndet kom inte minst från naturvårdsintressena.
En annan anledning till att den skånska kronhjortens särart inte värdesättes på det sätt den förtjänar är en genetisk undersökning utförd av genetiska institutionen vid Stockholms universitet 1981. I rapporten hävdas att det inte finns några större genetiska skillnader mellan Sveriges olika kronhjortspopulationer. Ett stort antal forskare har var för sig granskat denna undersökning och kommit till slutsatsen att rapporten inte kan utgöra ett relevant underlag för en bedömning av skyddsvärdet för nominatrasen -- den skånska kronhjorten. Totalt sett har endast 3 promille av kronhjortens totala genuppsättning testats. Dessutom är det orimligt att använda djur från Skånes Djurpark som referensgrupp, eftersom dessa djurs ursprung är osäkert.
De skånska markägoförhållandena med många små fastigheter innebär, i kombination med införandet av allmän jakt och ett ökat intresse för jakt som rekreationsform, att en aktiv och ändamålsenlig vård av den skånska kronviltstammen äventyrats. Då markägarna inte längre får ersättning för skogsskadorna framhärdar de givetvis i att få skjuta fler djur. För åren 1988 och 1989 begärdes licens för över 350 djur per år. Licenser som avslagits av länsviltnämnden och sedan överklagats har beviljats av Naturvårdsverket. Det allra största intresset knyts givetvis till nedläggandet av kronhjortar med de största hornkronorna.
I den händelse att ingen ändring sker mycket snart kommer de problem som rådde före inrättandet av reservatet att återuppstå. Konsekvensen blir ett degenererat och utrotningshotat kronviltbestånd.
Jakten på kronhjort bedrevs tidigare som licensjakt under en eller flera perioder, som länsstyrelsen fastställde, under tiden den 1 oktober--28 februari. Trots att uppenbar utrotning hotar den skånska kronhjortsstammen godtog riksdagen hösten 1991 ett regeringsförslag innebärande att jakten på kronhjort generellt utvidgades att omfatta tiden den 16 augusti--28 februari. De nya bestämmelserna riskerar, som flera viltexperter och naturvårdssakkunniga redan påpekat, att få förödande effekter på den skånska kronhjortsstammen.
I januari 1992 utsattes de skånska kapitalhjortarna för en okontrollerad, möjligen katastrofal decimering. Den främsta anledningen var att de av de skånska länsstyrelserna åter aktualiserade kronhjortsområdena inte hann bildas mellan den 20 december, då de nya bestämmelserna utkom från trycket, och den 1 januari, då den nya jakttabellen trädde i kraft. Det blev således fritt fram att fälla vilket kronvilt som helst på vilka marker som helst under januari månad. Situationen utnyttjades också snabbt av fullständigt hänsynslösa jägare. Anmälan om fällda djur kom i mycket liten utsträckning in till länsstyrelsen.
Även om inrättandet av kronhjortsreservat nu åter möjliggjorts krävs ytterligare åtgärder för att rädda den kraftigt decimerade skånska kronhjortsstammen. Det är sålunda uppenbart att formerna för jakttidernas fastställande inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. Dels måste jakten på kronhjort kraftigt begränsas tidsmässigt och dels måste natur- och djurskyddsintressenas inflytande över jakttidernas förläggning kraftigt öka på de idag alltför dominerande jägarintressenas bekostnad. Allmän jakt på kronhjort måste helt avvisas i det skånska landskapet, där enbart en av länsstyrelsen hårt kontrollerad licensjakt bör tillåtas.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarandet av den skånska kronhjortsstammen.
Stockholm den 13 januari 1993 Bengt Silfverstrand (s) Kurt Ove Johansson (s)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarandet av den skånska kronhjortsstammen.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarandet av den skånska kronhjortsstammen.
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.