De äldre
Motion 2000/01:So517 av Margareta Viklund (kd)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- Fristående motion
- Tilldelat
- Socialutskottet
Händelser
- Inlämning
- 2000-10-05
- Granskning
- 2000-10-11
- Hänvisning
- 2000-10-11
- Bordläggning
- 2000-10-11
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Förslag till riksdagsbeslut
1. Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lag mot diskriminering av äldre.
2. Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de äldres oro för den snabba utvecklingen av IT-samhället.
3. Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nedtrappningsprogram för äldre.
4. Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den sjukhusanslutna vårdens samordning med en väl fungerande primärvård.
5. Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avtal om prioriteringsprinciper och läkarmedverkan upprättas mellan kommuner och landsting.
6. Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättandet av en äldreminister.
7. Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att psykiatrisk och geriatrisk kompetens skall finnas inom äldreomsorgen.
8. Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbildningen av geriatriker ökar.
9. Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det måste finnas tillräckligt med välutbildad personal inom äldreomsorgen.
Inledning
Enligt SCB:s prognoser kommer antalet ålderspensionärer att öka förhållandevis lite fram till år 2006. Därefter sker en kraftig ökning och år 2018 beräknas antalet överskrida 2 miljoner. Andelen personer över 80 år är idag 5 % av befolkningen och kommer att år 2018 vara cirka 6 %.
Gruppen 65 år och äldre omfattar drygt två generationer, där varje generation är präglad av sina livsvillkor, hur samhället sett ut under olika tidsperioder samt egna individuella positiva eller negativa förväntningar på åldrandet.
Förekomsten av minst en långvarig sjukdom ökar starkt med åldern. Enligt SCB:s ULF-undersökning har cirka 70 % i åldersgruppen 65-74 år minst en långvarig sjukdom. I gruppen 75-84 år har andelen ökat till cirka 85 %. Kvinnor har långvarig sjukdom i något högre utsträckning än män. Men omsorgsbehoven flyttas allt högre upp i åldrarna. Totalbehoven av vård och omsorg ökar dock inte lika starkt som man tidigare antagit.
Lag mot diskriminering av äldre
Attityderna mot den äldre människan är att hon är ingen fullvärdig medborgare. Hennes kunskap och erfarenhet tycks inte ha stort värde. Den äldres sociala utslagning går gradvis och sakta tills hon själv förstår att hon är en icke fullvärdig samhällsmedborgare. De äldre får ofta stå tillbaka då regeringen gör sociala satsningar. Då det ekonomiskt går bra för Sverige, tilldelas pensionärena i budgetpropositionen endast 28 kronor per månad i höjd pension och änkepensionen återställs inte. Samtidigt föreslår regeringen stora satsningar inom barnomsorgen med exempelvis en maxtaxa. Det måste vara balans mellan olika utgiftsposter till skilda grupper.
Det finns anledning att Sverige följer exempelvis Kanada, USA, Holland och Storbritannien att lagstiftningsvägen försöka komma åt diskriminering av de äldre.
Den moderna tiden skapar oro
Många äldre känner idag stor oro för vad den hastiga utvecklingen på bl a IT-området kan få för konsekvenser för dem. Många saknar såväl datorer som kunskap om hur de skall användas. De ser med oro hur den ena banken och det ena postkontoret efter det andra upphör med sin personliga service och att olika organisationers telefonservice automatiseras i allt större utsträckning. Många äldre ser med stor oro på morgondagens IT-beroende samhälle.
Det är angeläget att regeringen i sina omstruktureringar av samhällets institutioner och verk beaktar de äldres oro för att inte kunna klara av sina elementära samhälleliga åligganden.
Meningsfull pensionärstid
Var fjärde svensk är snart pensionär. Av dem kommer hälften att vara friska. Filosofiska, medicinska och historiska orsaker saknas för att lägga pensionsåldern vid 65 år. Någon behöver kanske pensioneras vid 40 medan andra kan vara verksamma vid 80 års ålder och längre. Men samhället har ingen beredskap för det. För många är det exempelvis en tragedi att sluta arbeta. Särskilt för dem som satsat det mesta av sina liv inom arbetslivet. Det behövs därför avtrappningsprogram för en meningsfull pensionärstid, som inte bara inrymmer hobbyverksamhet utan också meningsfullt och samhällsnyttigt arbete. De äldres erfarenheter och kunskaper måste tas till vara.
Syftet är att med utgångspunkt i ovanstående bedriva ett gemensamt och kraftfullt utvecklings/förbättringsarbete inom äldreområdet. I det sammanhanget är det angeläget att påpeka att det inte utvecklas dubbla organisationer inom exempelvis landstingens verksamhet. Den sjukhusanslutna öppna vården bör vara samordnad med en väl fungerande primärvård.
Samverkan
I Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (1997/98:113), Nationell handlingsplan för handikappolitiken (2000) och Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (1999/2000:149) betonas vikten av samverkan kring vård och omsorg om äldre.
I den sistnämnda handlingsplanen har ett avtal om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen träffats mellan staten, Landstingsförbundet och Svenska Kommunförbundet. När det gäller vård och omsorg om äldre skall kommunen svara för att förstärka den medicinska kvaliteten i boende och i hemsjukvård. En uppgift som stämmer väl överens med den så kallade ädelreformen. Vidare skall landstingen svara för att de som bor i särskilt boende eller har hemsjukvård vid behov, utan dröjsmål, får medicinsk bedömning av läkare. De skall även ha möjlighet till konsultation eller hembesök. Landsting och kommuner skall gemensamt svara för att alla patienter erhåller vård på rätt vårdnivå genom att samverkan mellan landsting och kommuner utvecklas. Mot den bakgrunden skall landsting och kommuner tillsammans utforma vårdprocesserna för gemensamma patientgrupper så att insatser i sluten och öppen vård samordnas. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att utveckla vården i livets slutskede.
Primärvården
Primärvården har en nyckelroll i vården av äldre och utgör den sammanhållande och samordnande länken mellan olika vårdgivare i vårdkedjan. Ett utvecklat och systematiserat samarbete mellan sjukhusens specialister, framför allt med geriatriker och psykiatriker, krävs för att kunna erbjuda vård ur ett helhetsperspektiv. Läkaransvaret för de äldre ligger oftast och mest naturligt i primärvården. Landstingen kan dock välja andra organisatoriska lösningar beroende på lokala förutsättningar. Det förekommer på en del håll i landet att sjukhusens geriatriska kliniker har ansvaret. Viktigast är att det finns beslut om vem som har läkaransvaret för de äldre.
De största problemen idag, förutom bristen på distriktsläkare, är att uppdraget inte är tydligt, att prioriteringsprinciper saknas och att samverkansavtal och lokala överenskommelser om läkarmedverkan ännu inte har upprättats i önskvärd omfattning. För en trygg äldreomsorg krävs att samverkansavtal och överenskommelser om läkarmedverkan upprättas.
Äldreminister
Det är idag diskrimineringsombudsmannens uppgift att se till att pensionärerna inte särbehandlas i negativ bemärkelse. Men i hans alla övriga uppgifter försvinner lätt den uppgiften med resultatet att de äldre blir diskriminerade.
Då de politiska partierna inte i någon större utsträckning nominerar äldre personer på sina listor, och de äldre därmed inte får någon plattform i de beslutande organen, medverkar det till att inte attityderna mot de äldre förändras. En äldreminister bör tillsättas med uppdrag att tillvarata de äldres intressen och att arbeta för att ändra attityderna till de äldre.
Psykiatrisk och geriatrisk kompetens
De båda huvudmännens, landstingens och kommunernas, gemensamma strävanden beträffande äldreomsorgen tycks idag riktas mot en målmedveten satsning på ökad samverkan för att resursmässigt och kvalitativt få fram en så bra äldreomsorg som möjligt.
I landstingen pågår utvecklingsarbeten i samverkan med kommunerna i syfte att förbättra vården och omsorgen för de äldre. En väl fungerande vårdkedja mellan sjukhus-primärvård-kommun är en viktig förutsättning för ett optimalt omhändertagande på olika vårdnivåer och av olika vårdgivare. De äldre är ofta multisjuka, dvs har flera sjukdomar samtidigt. Detta ställer höga krav på samverkan men också tillgång på rätt kompetens. Psykiatrisk och geriatrisk kompetens är viktig för många äldre och måste finnas att tillgå inom äldreomsorgen.
Samarbetet mellan sjukhusens och primärvårdens läkare måste utvecklas och systematiseras. Inom vården av äldre gäller detta framför allt geriatrik och psykiatri. Samarbetet skall präglas av målsättningen att erbjuda den äldre vård ur ett helhetsperspektiv.
Behov av geriatriker
Då många äldre har flera sjukdomar, har de också stor läkemedelskonsumtion. Genom ålder och sjukdom är kroppen många gånger skröplig och skör. Läkemedlen är ofta utprövade på män i sina bästa år. Läkemedelsdoseringen är inställd efter dessa friska, stora män och kan därför få förödande effekter på en äldre människa. För att kunna möta de äldres annorlunda kroppskonstitution och behov, är den geriatriska kompetensen en nödvändig förutsättning. Därför behöver utbildningen av geriatriker öka.
Läkarmedverkan inom kommunerna var en fråga som ädel inte klarade av. Det är därför bra att landstingen och kommunerna tar ett steg bort från ädel och ställer läkare till förfogande samt tydliggör ansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting. Det är inte enbart den som är snuvig, och därför besöker en vårdcentral, som behöver läkare. Läkarmedverkan behövs också till hem- och sjukbesök hos gamla. Det är stor brist på läkare som specialiserat sig på åldrandets sjukdomar. Det skall samhället inte behöva acceptera. Läkarmedverkan inom kommunal vård och omsorg måste ha en hög prioritering inom vården och omsorgen för äldre. Det behövs fler geriatriker inom äldreomsorgen.
10. Välutbildad personal
Det måste även finnas tillräckligt med personal, som kan ägna mer tid åt sjuka och gamla. Det medmänskliga och sociala inslaget i begreppet omvårdnad måste också gälla de äldre.
De äldres psykiska tillstånd är en annan angelägen fråga som behöver uppmärksammas speciellt vad gäller brister vid diagnostisering och behandling. Förutsättningarna för att leva ett gott liv minskar avsevärt om inte rätt diagnos och rätt behandling kan ges.
Stockholm den 4 oktober 2000
Margareta Viklund (kd)
Yrkanden (26)
- 1Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lag mot diskriminering av äldre.
- Behandlas i
- 1Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lag mot diskriminering av äldre.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 2Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de äldres oro för den snabba utvecklingen av IT-samhället.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 2Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de äldres oro för den snabba utvecklingen av IT-samhället.
- Behandlas i
- 2Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de äldres oro för den snabba utvecklingen av IT-samhället.
- Behandlas i
- 3Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nedtrappningsprogram för äldre.
- Behandlas i
- 3Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nedtrappningsprogram för äldre.
- Behandlas i
- 3Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nedtrappningsprogram för äldre.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 4Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den sjukhusanslutna vårdens samordning med en väl fungerande primärvård.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 4Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den sjukhusanslutna vårdens samordning med en väl fungerande primärvård.
- Behandlas i
- 4Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den sjukhusanslutna vårdens samordning med en väl fungerande primärvård.
- Behandlas i
- 5Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avtal om prioriteringsprinciper och läkarmedverkan upprättas mellan kommuner och landsting.
- Behandlas i
- 5Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avtal om prioriteringsprinciper och läkarmedverkan upprättas mellan kommuner och landsting.
- Behandlas i
- 5Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avtal om prioriteringsprinciper och läkarmedverkan upprättas mellan kommuner och landsting.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 6Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättandet av en äldreminister.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 6Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättandet av en äldreminister.
- Behandlas i
- 6Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättandet av en äldreminister.
- Behandlas i
- 7Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att psykiatrisk och geriatrisk kompetens skall finnas inom äldreomsorgen.
- Behandlas i
- 7Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att psykiatrisk och geriatrisk kompetens skall finnas inom äldreomsorgen.
- Behandlas i
- 7Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att psykiatrisk och geriatrisk kompetens skall finnas inom äldreomsorgen.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 8Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbildningen av geriatriker ökar.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 8Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbildningen av geriatriker ökar.
- Behandlas i
- 8Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbildningen av geriatriker ökar.
- Behandlas i
- 9Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det måste finnas tillräckligt med välutbildad personal inom äldreomsorgen.
- Behandlas i
- 9Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det måste finnas tillräckligt med välutbildad personal inom äldreomsorgen.
- Behandlas i
- 9Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det måste finnas tillräckligt med välutbildad personal inom äldreomsorgen.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.