Det svenska biståndet till Eritrea
Motion 1994/95:U225 av Eva Zetterberg m.fl. (v)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Utrikesutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1995-01-25
- Bordläggning
- 1995-02-07
- Hänvisning
- 1995-02-08
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Sänk inte biståndet till Eritrea
Två år efter Eritreas befrielse minskas biståndet med en tredjedel, från 30 till 20 miljoner kronor räknat på 12 månader. Eritreabiståndet är f.n. under diskussion, och det finns spår av tveksamhet i regeringens skrivningar. Detta präglar också biståndsarbetet. Det är begränsat till energi och förvaltning. Sydkraft, som svarar för energidelen, har bara förbrukat en del av årets anslag. Som en möjlig framtida verksamhet föreslås en humanitär insats för att repatriera de 400 000 eritreanska flyktingar som finns i Sudan.
Eritrea är efter trettio års krig -- först mot den etiopiska kejsarregimen och därefter mot Mengisturegimen -- nu ett av världens fattigaste länder. Ekonomin är slagen i spillror. Återuppbyggnaden har börjat, men den kommer att ta lång tid och kräva resurser, som det utblottade landet inte har.
I Eritrea har ett målmedvetet arbete inletts för att bekämpa fattigdomen, som är värst i byarna på landsbygden. Det är dessa byar som skall ta emot de 400 000 flyktingarna från Sudan.
Folkomröstningen om självständighet 1993 genomfördes enligt FN på ett föredömligt sätt jämfört med de flesta andra liknande processer. Det nuvarande författningsarbetet kännetecknas av brett folkligt deltagande i form av möten och seminarier över hela landet. Målet har formulerats som ''ett pluralistiskt samhälle med en långsiktig utveckling av institutioner som folkrörelse, partier, fristående massmedia, opartiskt rättsväsende och lika rättigheter för kvinnor''. Eritrea torde ha större förutsättningar att uppnå dessa mål än de flesta afrikanska länder.
Den författning som är under utarbetande har ett särskilt avsnitt om kvinnans rättigheter. Kvinnans ställning skall stärkas, inte minst i äktenskaps- och skilsmässolagstiftningen. Könsstympning skall förbjudas. Mödravårdskliniker skall byggas över hela landet och barnmorskor utbildas i varje by. Barndaghem skall inrättas i de större städerna för att ge kvinnorna möjlighet till förvärvsarbete för kvinnor på mer jämlika villkor. Framstegen kan bli betydande, för den eritreanska kvinnorörelsen är stark och målmedveten.
Hur dessa ambitiösa målsättningar kommer att förverkligas avgörs i stor utsträckning av vilka resurser som kan sättas in. Här kan svenskt bistånd få stor betydelse.
Miljöproblemen i Eritrea har förvärrats av det långa kriget. Före kriget var mer än halva landet skogsbevuxet. Nu återstår bara någon procent av skogsarealen. Ett omfattande arbete har inletts för skogsplantering och terrassering av bergen. Skogsskövling och erosion har förstört landets vattentillgångar. Nu arbetar människorna med dammar och bevattningsanläggningar. Stora arealer åkermark måste återskapas för folkets överlevnad och för att ta emot flyktingarna.
En förutsättning för demokratisk utveckling är att folket äger kunskap. Målet i Eritrea är att ge varje barn skolutbildning. Skolor byggs som aldrig förr över hela landet. En enhetlig, prefabricerad byggnadsmodell minimerar kostnaden.
Städerna är sönderbombade. Värst är förödelsen i den viktiga hamnstaden Massawa. Återuppbyggnad måste ske snarast. Tillgången på stadsplanerare är lika begränsad som tillgången på byggnadsmaterial.
En förutsättning för utvecklingen av det eritreanska näringslivet är tillgång till goda kommunikationer, främst vägar men även järnvägar. Man arbetar intensivt för att återuppbygga och förbättra vägnätet.
Det bor åtta tusen eritreaner i Sverige, och många av dem har god utbildning. De utgör en resurs som bör tillvaratas i återuppbyggnads- och utvecklingsarbetet.
I Sverige finns också ett engagemang för Eritrea att tillvarata i biståndsarbetet. Kyrkliga och politiska grupper gör insatser för att lindra fattigdomen. Fredsgrupper och enskilda bidrar till arbetet för de eritreanska kvinnornas rättigheter. Flera organisationer har byggt skolor i Eritrea. Just nu genomför skolelever en stor insamlingskampanj under mottot ''Elever hjälper elever''. Läkare gör egna insatser för hälsovården. Arkitekter försöker bidra till stadsplanering och stadsutveckling.
Vänsterpartiet anser att det finns förutsättningar för ett brett biståndssamarbete med Eritrea för att bekämpa fattigdomen, främja demokratin, stärka kvinnans ställning, reparera miljöskadorna, ge barnen skolutbildning, återuppbygga städerna och förbättra kommunikationerna.
Vid den kommande utformningen av Eritreabiståndet bör huvudinriktningen vara långsiktighet och fattigdomsbekämpning. Det bör också utformas så att det främjar stabilitet i regionen, exempelvis genom bättre kommunikationer som knyter länderna samman.
Detta skall regeringen ta fasta på i utarbetandet av det nya landsprogrammet. För att möjliggöra detta måste biståndet åtminstone bibehållas på nuvarande nivå.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till Eritrea.
Stockholm den 25 januari 1995 Eva Zetterberg (v) Siv Holma (v) Jan Jennehag (v) Kenneth Kvist (v)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till Eritrea.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till Eritrea.
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.