Egenföretagare
Motion 1999/2000:N386 av Johan Pehrson och Karin Pilsäter (fp)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Näringsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1999-10-05
- Hänvisning
- 1999-10-12
- Bordläggning
- 1999-10-12
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
1 Minska krånglet öka mångfalden! "Jag får förverkliga mina visioner och får driva verksamheten efter min egen ideologi. Nu har jag luft under vingarna."
Det säger en kvinnlig företagare i mängden, som tidigare arbetat som socionom inom den offentliga sektorn. Vi i Folkpartiet vet att det finns många företagare som är beredda att lämna ett sådant vittnesbörd. Vi vet också att det dessvärre är många företagare som känner att staten och andra myndigheter inte uppskattar deras företagande. Krångliga regler och höga skatter får många företagare att känna att de arbetar i motvind.
Antalet egenföretagare har sjunkit på senare år. Det är allvarligt eftersom egenföretagandet har en rad positiva effekter. Det uppmuntrar t ex personligt engagemang och ansvarstagande. Till detta skall läggas att den totala syssel- sättningen ökar med 1,3 personer när en person går från att ha varit anställd till att bli företagare. Stefan Fölster har i Konjunkturrådets rapport 1998 Företagare i välfärdssamhället vidare pekat på att egenföretagandet har ger större effekt på sysselsättningen efter två till fyra år. Det behövs ett myller av små företag som startar, lever och frodas och växer. Det sker i alldeles för liten utsträckning idag. Det vill Folkpartiet ändra på.
Det tycks råda stor enighet över partigränserna om att det behöver bli enklare att starta och driva företag i Sverige. Men trots detta har lite eller ingenting skett av vikt för att förbättra villkoren för företagarna under mandatperioden. Våra förhoppningar har visserligen inte varit högt ställda när det gäller Socialdemokraternas vilja att underlätta anställningar genom att sänka världens högsta skatter på arbete, eller rubba en paragraf i de från småföretagarperspektiv så fyrkantiga arbetsmarknadslagarna.
Men inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfria regelförenklingar som förenklade blanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaket för egenföretagare, vettigare F-skattregler eller solnedgångsparagraf för onödiga företagsregler har regeringen lyckats åstadkomma någonting konkret. Livet måste bli enklare för den som vill bli eller är företagare.
Av den småföretagsdelegation som regeringen tillsatte har inte mycket konkret av betydelse kommit. Av de 71 specificerade förslag som lades fram påstår regeringen att en tredjedel blivit genomförda. Men det blir en lek med ord och avgörande är hur man definierar ordet genomförd.
Det finns en mängd förslag på hur man kan och bör förenkla företagandet. Göra det så kallade företagsklimatet lite behagligare. Vi vill i denna motion redovisa några av de saker som Folkpartiet anser vara viktigast för att förbättra förutsättningarna för företagsamhet i Sverige.
2 Lättare få F-skattsedel
Att inte alla som vill får chansen att starta eget är obegripligt. Vi ser ingen anledning till att neka någon som vill starta ett företag chansen att också få pröva sin affärsidé.
För att få en F-skattsedel enligt dagens praxis bör företagaren inte:
- tidigare ha varit anställd hos uppdragsgivaren,
- använda uppdragsgivarens utrustning,
- ha få kunder som anlitar företagets tjänster under långa perioder,
- bedriva ekonomisk verksamhet av "allmän karaktär",
- ha en låg ekonomisk risk.
Detta är krav som verkar gjorda för att hindra en ny företagare inom tjänstenäringen. För honom eller henne kan det vara fullständigt naturligt att börja med uppdrag från sin gamle arbetsgivare, att t.ex. arbeta på kundens dator, att ha få kunder och försöka hålla nere risken. Särskilt många kvinnor drabbas av dessa regler. Ett litet försök till uppmjukning som föreslagits av RSV avslogs av regeringen i förra budgetpropositionen. Skattekontoren måste följa lagen, men regeringen kan ändra reglerna. Enligt Företagarnas Riksorganisation är det fortfarande ett problem att få starta näringsverksamhet i form av enskild firma eller handelsbolag. Dessutom är inte sällan handläggningstiderna på tok för långa.
Vi anser att alla som vill ska kunna få ut en F-skattsedel för att kunna bedriva verksamhet i egen regi, givetvis under förutsättning att man inte har näringsförbud, skatteskulder sedan tidigare eller på annat sätt befinner sig i en sådan situation att F-skattsedeln omedelbart skulle återkallas. Vi bör uppmuntra dem som vill driva företag och betala skatt genom att göra det lätt för dem att få en skattsedel.
3 Lättare att registrera företag
Folkpartiet anser att det ska införas en enkel och begriplig blankett för registrering av företaget vilken sänds till förslagsvis Patent- och registreringsverket. Denna ska lätt kunna kombineras med ansökan om F-skatt och momsregistrering etc. Efter ett par tre dagar borde PRV kunna återkomma med en bekräftelse om inget mer komplicerat förhållande råder och skattemyndigheten skicka F-skattsedeln. I Kanada kan en blivande företagare registrera sitt företag, anmäla sig för olika skatter samt ordna eventuella tillstånd via Internet. Hela proceduren ska inte behöva ta mer än 20 minuter. I Sverige behöver en blivande företagare kontakta Patent- och registreringsverket, skattemyndigheten (ofta flera olika uppbördsenheter) och försäkringskassan. Dessutom kan tillstånd behövas från länsstyrelsen, kommunen eller någon annan myndighet. Rader av blanketter ska beställas och fyllas i. Ofta får företagaren ringa tillbaka till myndigheterna på rätt telefontid och försöka hitta en person som kan förtydliga blanketterna. Därefter kan beskeden låta vänta på sig i månader. Inför en förenklad och enhetlig företagsregistrering.
4 Avskaffa den förutberäknade F-skatten
Den som har F-skattsedel ska beräkna sin årsinkomst i förväg och sedan månadsvis betala in beräknad F-skatt, oavsett om inkomsterna uppgår till beräknade belopp eller kommer mera oregelbundet. Det går att få jämkning men det kräver mycket arbete och dividerande med skattemyndigheten, tid företagaren vill ägna åt annat. För anställdas A- skatt, arbetsgivaravgifter och moms är det däremot en självklarhet att inbetalning och redovisning löpande ska gälla faktiska belopp. Det bör även gälla F-skatten. Låt företagaren betala in preliminär F-skatt i förhållande till faktisk intjänad inkomst för månaden som gått.
5 Förenkla deklarationen för småföretagarna
Den relativt färska Simplexgruppen inom Näringsdepartementet borde börja med att titta på blankettkrånglet. Skatte- och deklarationsreglerna är i stor utsträckning gjorda för de större företagen. De har inte heller några problem med detta eftersom storföretagen besitter minde arméer av skattejurister och ekonomer som kan ta till vara företagets intressen i regeldjungeln. Mycket av det omfattande uppgiftslämnandet och den detaljerade bokföringen är onödigt för den mindre företagaren. Skatteförvaltningens informationsbroschyr Dags att deklarera ditt företag har den upplysande rubriken "Hur man fyller i blanketterna SD1, N1, N1A, N2, N2A, N6, 4, N3A, N3B, SD2, N7, och N8 samt K10". När det gäller t.ex. blankett N1 för den som ska redovisa inkomst av näringsverksamhet ska han/hon ta ställning till om poster som "Utgående varu- och omkostnadsskulder", "Negativ räntefördelning enligt beräkning på blankett N6", "Återföring från skatteutjämningsreserv", "Avsättning till periodiseringsfond" och "Minskning av expansionsmedel enligt beräkning på blankett N6" är aktuella för den egna verksamheten.
För många småföretagare kostar det åtskilliga tusenlappar att anlita expert- hjälp för deklaration och redovisning, arbete som inte leder till vare sig högre eller lägre skatt.
För enmans- och fåmansföretag borde man istället kunna ha en förenklad blankett där företagaren redovisar totala inkomster, löner och avgifter och en schablon för kostnader. Resten är skattepliktigt överskott. Schablonavdraget ska täcka det som en modern tjänsteföretagare kan tänkas behöva: mobil- telefon, porto, resor, papper och pennor. Schablonavdraget bör därför vara en viss del av omsättningen upp t.o.m. förslagsvis 50 000 kr per år.
Härigenom kan företagaren kraftigt förenkla sin bokföring, fortfarande inom ramen för de krav som bokföringslagen ställer. Inför en förenklad företagardeklaration på samma sätt som det finns en förenklad själv- deklaration för löntagare.
6 Skatteredovisningstidpunkt
Företagare är skyldiga att se till att deras betalning är inne på skattekontot ett visst datum, dvs det är inte tillräckligt att ha betalat in före en viss tidpunkt. Detsamma gäller skattedeklarationen, som dessutom ska postas separat. Eftersom det inte finns garantier för att postgången fungerar, innebär det en osäkerhet för företagaren om inbetalningen och redovisningen verkligen kommit in i tid eller ej. Och har den inte kommit in i tid blir det skattetillägg även om företagaren betalat in med marginal. De tusen kronor en försening kostar är tillräckliga för att såväl irritera som oroa småföretagare; måste företagaren dessutom betala kan det för en enmansföretagare vara flera dagars nettoförtjänst som går åt. Regeringen har vagt lovat att: Detta skall nu bättre anpassas för de små företagens förutsättningar. Men detta behöver inte utredas vidare. Lösningen är enkel.
Ändra reglerna för skattekontot så att redovisning och betalning ska ha sänts in senast angivet datum.
7 Skattetillägg för periodiseringsfel i momsredovisningen
Om företagaren gör ett enkelt periodiseringsfel i sin momsredovisning drabbas han/hon av skattetillägg. Periodiseringsfel är lätta att göra för den som inte är skatteexpert. Att slopa skattetillägget skulle innebära en liten kostnad för statskassan enligt regeringens småföretagsdelegation. Vi vill därför slopa skattetillägget för periodiseringsfel i momsredovisningen.
8 Servicecheckar
Det är mycket svårt att veta vilka regler som gäller om man anlitar en annan person att utföra tjänster. Ett enkelt system skulle kunna vara att inrätta servicecheckar, en obyråkratisk och enkel metod för den som vill betala lön till någon annan på post eller bank. Man ska kunna betala in lön inklusive skatter, uppge sina egna och den anställdes personuppgifter och därmed ha gjort klart sin del. Uppgifterna kan sedan lagras hos RSV tills de adderas till övriga löner på den förenklade självdeklarationen. RSV har i RSV Rapport 1996:5 Redovisning av privata tjänster redovisat hur detta skulle kunna gå till genom att istället använda knapptelefon och därefter bli debiterad skatter etc. Om man så vill kan detta förenas med sänkt skatt på tjänster. Det väsentliga är att den som vill betala någon för att få hjälp med barnvakt, städning eller liknande inte hänvisas till svartjobb för att det är för krångligt att göra rätt. Vi vill därför införa ett system med servicecheckar enligt modell ovan eller enligt det förslag som RSV anvisat.
9 Skattesemester i början
Nystartade företag bör kunna få uppskov med bolagsskatten så länge pengarna inte tas ur företaget. Nya och snabbväxande företag avstår ofta från utdelningar och styrelsearvoden för att kunna satsa allt på snabb tillväxt. Dessvärre bromsas denna ibland av stora skattebetalningar. Vi anser att en utredning bör tillsättas med uppdrag att granska möjligheterna att ge företagen uppskov med bolagsskatten så länge inga utdelningar sker. Det skulle underlätta för företagen att växa med eget kapital, vilket de flesta önskar, och förbättra expansionsmöjligheterna för denna typ av företag som Sverige måste få många av under kommande år.
10 Slopa den uppsnabbade momsinbetalningen
Kravet på förtida momsinbetalningar upplevs av många småföretagare som helt orimligt. Folkpartiet delar denna uppfattning. Vi anser att det är orimligt att många företagare tvingas betala in momsen innan de fått betalt från sina kunder. Vi anser att de gamla reglerna bör återinföras. Dagens regler vittnar framför allt om en oförstående attityd gentemot småföretagarna. Hur många vanliga löntagare skulle acceptera att få lönen den 25:e men tvingas betala in skatten den 20:e?
11 Lika rätt för fåmansbolagen
Folkpartiet vill stoppa diskrimineringen av fåmansbolagen. Utöver en rimlig arbetsinkomst bör all utdelning beskattas som inkomst av kapital. Reglerna för beskattning av aktiva ägare i fåmansföretag, de så kallade 3:12-reglerna har länge varit ett problem för företagandet i Sverige. De är utformade med ett rent löntagarperspektiv. De utgår från att i princip all vinst i ett fåmansföretag är ett resultat av ägarens egen arbetsinsats. Resultatet är att all utdelning på det riskkapital som ägaren satsat i sitt företag, utöver en viss nivå, beskattas som uppskjuten lön till ägaren själv. Vid tidpunkten för skattereformen rådde överhettning på arbetsmarknaden och företagsklimatet ansågs gott. Något behov av att stimulera företagandet och framför allt de små företagen ansågs inte finnas. I dag är situationen radikalt förändrad. Nu är det bristen på företag som vill växa och anställa medarbetare som är problemet. Därför måste särreglerna ändras från grunden.
De drabbar särskilt moderna företagare som "sätter sitt arbete på bolag",
t ex konsulter, och är avsedda att förhindra otillbörliga skatteförmåner för en viss begränsad grupp. Men i verkligheten drabbar de många fler. Det upplevs med rätta som orättvist.
Det är t ex inte rimligt att en företagare som under ett startskede med begränsad lönsamhet tagit ut låga löner blir hårdare beskattad när han säljer företaget, jämfört med om han under de tidigare åren kunnat ta ut lön upp till en viss brytpunkt.
12 Mikrolån
Inom ALMI:s kreditgivning bör ett microlån kunna införas i syfte att underlätta för grupper som har mycket svårt att spara ihop till ett eget startkapital. Ett exempel är att personer som är socialbidragsberoende för sin försörjning inte har rätt att spara, och därmed kringskurna möjligheten att uppnå egen försörjning.
13 Hemmet som företagslokal
Många egenföretagare har hemmet som arbetsplats. Utvecklingen av informationstekniken gör detta val allt lättare, rationellare och vanligare. I skattesystemet finns ett antal regler som försvårar för företagare att driva verksamheten från den egna bostaden, i synnerhet gäller detta för dem som bor i egen villa. Mer än halva ytan av bostaden måste användas för företaget om den skall anses vara näringsfastighet. Annars får endast kostnader som uppkommit särskilt på grund av verksamheten dras av i företaget, alla andra slags utgifter anses ha uppkommit ändå. Folkpartiet anser att avdragsmöjligheterna behöver förbättras och anpassas till det nya företagandets behov. Reglerna behöver ses över i syfte att åstadkomma detta.
14 Rent spel på marknaden
De selektiva företagsstöden bör avvecklas. Ofta innebär stöd till ett visst företag att jobb går förlorade hos konkurrenten. Vi lägger därför en rad förslag som innebär att de selektiva stöden minskas och ersätts med förbättrade villkor generellt. I detta ligger även indragning av en del av det regionalpolitiska stödet som utgör företagsstöd i form av lokaliseringsstöd, etableringsstöd etc. Sänkta arbetsgivaravgifter och förbättrade skattevillkor i övrigt för småföretag samt avregleringar och minskat krångel är ett bättre sätt att stödja utan att snedvrida konkurrensen.
Många statliga och kommunala bolag bör säljas. Ofta konkurrerar de kommunala bolagen med skattebetalarnas pengar ut små privata tjänsteföretagare. Staten och kommunerna köper varor för ca 280 miljarder kronor per år. När anbud läggs ut är det viktigt att de utformas så att även småföretagen kan vara med.
15 Bryt de offentliga monopolen
Inget skulle betyda mer för kvinnors företagande än att lägga ut mer offentliga verksamheter, som vård och barnomsorg, på entreprenad. Genom att avveckla kommunala bolag och i stället öppna den offentliga sektorn för entreprenörer samt utveckla den offentliga upphandlingen skapas mycket större möjligheter för små företag att finna utkomst genom kombinerad verksamhet ute i mindre orter och samhällen.
Etableringshinder för småföretagare, som t ex sotningsmonopol, apoteksmonopolet och kommunernas rätt att stoppa lågprisbutiker, måste avvecklas.
Detta är några exempel på olika åtgärder för att öka konkurrensen, öppna marknader för nya aktörer och se till att goda villkor för jobb och företagande kan skapas i hela landet.
16 Anslagsfrågor
I en liberal politik för företagande är en fungerande konkurrens viktig. Vi anser att Konkurrensverket bör förstärkas och ytterligare medel anslås till konkurrensforskningen. Den s.k Östersjömiljarden återkallas medan vi anser att medel bör anslås till den verkligt farliga kärnkraften i vårt närområde, i Östeuropa. Vi anser att det är både ideologiskt viktigt och ekonomiskt motiverat att sälja ut företag i betydande omfattning. Kostnaderna för omstrukturering av de statliga företagen bör täckas av dessa försäljningsintäkter.
17 Hemställan
17 Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenklad möjlighet för blivande egenföretagare att få ut en F-skattsedel,1
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en förenklad företagsregistrering,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att preliminär F-skatt bör betalas i förhållande till faktiskt intjänad inkomst för månaden före,1
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en s.k. "förenklad företagar- deklaration",1
5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatteredovisning och skatteinbetalning,1
6. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slopande av skattetillägget för periodiseringsfel i momsredovisningen,1
7. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av servicecheckar,1
8. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda möjligheterna att ge uppskov med bolagsskatt för företag som inte ger utdelningar eller styrelsearvoden,1
9. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad tid för momsinbetalning,1
10. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utdelning från företag bör beskattas som inkomst av kapital,1
11. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av mikrolån,
12. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att se över skatteavdrag för kostnader som uppkommer av näringsverksamhet i hushåll,1
13. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om selektivt företagsstöd,
14. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om offentliga monopol,
15. att riksdagen med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för budgetåret 2000 anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning: 16. Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar )
Stockholm den 5 oktober 1999
Johan Pehrson (fp)
Karin Pilsäter (fp)
1 Yrkandena 1, 3-10 och 12 hänvisade till SkU.
Yrkanden (30)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenklad möjlighet för blivande egenföretagare att få ut en F-skattsedel
- Behandlas i
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenklad möjlighet för blivande egenföretagare att få ut en F-skattsedel
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en förenklad företagsregistrering
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en förenklad företagsregistrering
- Behandlas i
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att preliminär F-skatt bör betalas utefter faktiskt intjänad inkomst för månaden före
- Behandlas i
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att preliminär F-skatt bör betalas utefter faktiskt intjänad inkomst för månaden före
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en s.k. förenklad företagardeklaration
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en s.k. förenklad företagardeklaration
- Behandlas i
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatteredovisning och skatteinbetalning
- Behandlas i
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatteredovisning och skatteinbetalning
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slopande av skattetillägget för periodiseringsfel i momsredovisningen
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slopande av skattetillägget för periodiseringsfel i momsredovisningen
- Behandlas i
- 7att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av servicecheckar
- Behandlas i
- 7att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av servicecheckar
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda möjligheterna att ge uppskov med bolagsskatt för företag som inte ger utdelningar eller styrelsearvoden
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda möjligheterna att ge uppskov med bolagsskatt för företag som inte ger utdelningar eller styrelsearvoden
- Behandlas i
- 9att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad tid för momsinbetalning.
- Behandlas i
- 9att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad tid för momsinbetalning.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 10att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utdelning från företag bör beskattas som inkomst av kapital.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 10att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utdelning från företag bör beskattas som inkomst av kapital.
- Behandlas i
- 11att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av mikrolån
- Behandlas i
- 11att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av mikrolån
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 12att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att se över skatteavdrag för kostnader som uppkommer av näringsverksamhet i hushåll.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 12att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att se över skatteavdrag för kostnader som uppkommer av näringsverksamhet i hushåll.
- Behandlas i
- 13att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om selektivt företagsstöd
- Behandlas i
- 13att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om selektivt företagsstöd
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 14att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om offentliga monopol
- Behandlas i
- 14att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om offentliga monopol
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 15att riksdagen med följande ändring i förhållande till regeringens förslag för budgetåret 2000 anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt i motionen redovisad uppställning:
- Behandlas i
- 15att riksdagen med följande ändring i förhållande till regeringens förslag för budgetåret 2000 anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt i motionen redovisad uppställning:
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.