En bättre folkhälsa
Motion 1990/91:So428 av Daniel Tarschys m.fl. (fp)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Socialutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1991-01-25
- Bordläggning
- 1991-02-05
- Hänvisning
- 1991-02-06
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Sammanfattning
Att förebygga ohälsa är viktigt av såväl mänskliga som ekonomiska skäl. I motionen föreslås en rad åtgärder som syftar till att förebygga sjukdomar som har samband med de livsstilar människor väljer.
Folkpartiet liberalerna vill inrätta ett folkhälsoinstitut med uppgift att befrämja god hälsa och svara för samordningen av folkhälsoinsatserna på riksnivå. Hälsofostran bör införas som ett obligatoriskt moment i skolans undervisning. Kraftfulla insatser föreslås för att komma till rätta med de sexuellt överförbara sjukdomarna och de många aborterna. Vidare föreslås åtgärder för att minska olycksfall, andra skador och självmord. Hälsoupplysningen till invandrargrupperna bör anpassas till kulturella och andra förhållanden som är specifika för de olika grupperna. Hälsoekonomiska värderingar bör genomföras för hälsoupplysningsaktiviteter och andra förebyggande insatser.
Bakgrund
Att förebygga, bota och lindra sjukdomar har varit centrala uppgifter för hälso- och sjukvården sedan urminnes tider. Vikten av förebyggande insatser har lyfts fram under senare år av såväl mänskliga som ekonomiska skäl. I en tid präglad av ekonomisk åtstramning och svåra prioriteringar mellan olika medicinska behov framstår det som än mer angeläget att arbeta för en bättre folkhälsa och förebygga den ohälsa som är möjlig att förhindra.
Avgörande i arbetet för en bättre folkhälsa är kunskap om vilka hälsoproblemen är, i vilken omfattning de förekommer, vad de beror på och hur de kan förebyggas.
Vilka är hälsoproblemen?
I Sverige har vi internationellt sett en god statistik över såväl dödlighet som sjuklighet. Av den förra kan man utläsa att hjärt-kärlsjukdomar, tumörer och sjukdomar i andningsorganen tillsammans svarar för mer än tre fjärdedelar av dödsfallen.
Sjuklighetsstatistiken visar en lite annorlunda bild. Här är det sjukdomar i skelett- och rörelseorganen, sjukdomar i andningsorganen och psykiska problem som dominerar bilden. Allergier är ett annat stort hälsoproblem som bl.a. lyfts fram av allergiutredningen (SOU l989:76) och där regeringen nu föreslår (Prop. l990/9l:l00) ett statligt bidrag på l milj.kr. till ett allergicentrum.
Mycket av denna ohälsa har samband med de livsstilar människor väljer. Rökningen bedöms bidra till mellan 7 000 och l3 000 för tidiga dödsfall i Sverige per år. Det har beräknats att ca 3 000 människor årligen omkommer på grund av alkohol i samband med olyckor och våld. Därtill kommer ett stort antal personer som dör i somatiska sjukdomar på grund av alkoholkonsumtion. Kostfaktorer uppskattades av Cancerkommittén (l984) svara för ca 30% av alla cancerfall i Sverige, vilket motsvarar ca l0 000 personer per år. Statistik från statens bakteriologiska laboratorium (SBL) innehåller rapport om drygt 40 000 fall av sexuellt överförbara sjukdomar per år. I trafiken skadades 24 435 personer l989 varav 904 personer avled. Antalet anmälda arbetsskador uppgick till l57 780 varav l58 dödsfall. I hemoch fritidsmiljön inträffar uppskattningsvis mellan 600 000 och 750 000 olycksfall per år varav ca hälften behöver uppsöka sjukvården. Enligt socialstyrelsen inträffar årligen ca 20 000 självmordsförsök. Ungefär en tiondel av dessa leder till fullbordat självmord.
Det går att förebygga
Mycket av denna ohälsa går att förebygga genom ändrade livsstilar, förbättrad boende- och arbetsmiljö, säkrare fordon och andra insatser. Människors val av livsstil betingas av deras kunskaper om vad som är nyttigt och farligt, den kultur de lever i, deras benägenhet att ta risker och deras uppfattning om vad som ger livskvalitet. Intervjuundersökningar talar för att man tenderar att undervärdera självvalda och övervärdera påtvingade risker.
Åtgärder
Det pågår ett förtjänstfullt arbete på många håll i landet med målsättningen att förebygga ohälsa. Omfattande insatser har gjorts för att sprida kunskap om riskabla livsstilar och hur de kan undvikas. De kampanjer och andra satsningar som genomförts har dock endast givit övergående effekter vilket visar att steget från kunskap till beteendeförändring är stort. Bruket av alkohol och tobak visar inte på några avgörande trendbrott under den senaste tioårsperioden. De sexuellt överförbara sjukdomarna och aborterna visar en klar ökning som inger oro.
Det är uppenbart att arbetet med att förebygga ohälsa måste intensifieras. Det räcker inte med kampanjer och punktvisa insatser. Det behövs en nationell samling där hela samhället engageras i kampen för en god hälsa och detta arbete måste bedrivas under lång tid. Att ändra livsstilar kan ta generationer. Kunskapen om hälsoskadliga livsstilar måste spridas till alla grupper i samhället. Metoder måste utvecklas för hur kunskapen skall förmedlas så att människor motiveras att använda den och inte upplever den som ovidkommande eller integritetskränkande.
Inrättandet av ett folkhälsoinstitut
Vi föreslår att det åter inrättas ett institut för folkhälsan med uppgift att befrämja god hälsa och att svara för samordning av folkhälsoinsatser på riksnivå. Ett sådant institut skulle vara ansvarigt för bearbetning och analys av hälsodata på riksnivå och därvid samarbeta med de samhällsmedicinska enheter som finns i en del landsting.
Folkhälsoinstitutet skulle ta initiativ till olika studier, föreslå åtgärder samt samordna genomförandet av olika insatser rörande t.ex. information och utbildning. Det skulle också samordna det tvärsektoriella arbete som ofta är nödvändigt för att nå resultat. Vill man t.ex. genomföra förändringar i kostvanorna fordras ett samarbete mellan hälso- och sjukvården, utbildningsväsendet, jordbruket och livsmedelssektorn.
Institutet skulle vidare ha ansvar för att ta fram kunskapsunderlag som skulle kunna användas i utbildningen av hälsoupplysare och andra med ansvar för att sprida denna information.
Preventionsforskning är ett område som institutet skulle ta sig an. Forskningsrådsnämnden har lyft fram det som en speciellt viktig forskningsuppgift i sin rapport Forskning om Individ och samhälle (89:6). Det kan definieras som ett tvärvetenskapligt forskningsområde omfattande såväl medicinsk som samhällsvetenskaplig och beteendevetenskaplig forskning.
Forskarutbildning är en annan viktig uppgift för folkhälsoinstitutet. Sverige har ont om såväl epidemiologer som samhälls- och beteendevetare vilka behövs för forskning och metodutveckling inom folkhälsoområdet. Möjligheter bör skapas för forskare att utomlands få lära sig metoder som behövs för forskning inom området.
Många av det föreslagna institutets uppgifter åvilar idag andra statliga myndigheter som socialstyrelsen, statistiska centralbyrån, livsmedelsverket, trafiksäkerhetsverket och instituten för miljömedicin och psykosocial medicin. Skapandet av folkhälsoinstitutet skulle innebära en överföring av en del uppgifter från dessa och andra myndigheter till det nya institutet. Därmed skapas också rationaliseringsmöjligheter inom statsförvaltningen.
Landsting och kommuner har också ett ansvar för folkhälsofrågor, liksom företagshälsovården. Det är därför viktigt att folkhälsoinstitutet samordnar sitt arbete med dessa för att samhällets tillgängliga resurser skall kunna utnyttjas så effektivt som möjligt.
I avvaktan på ett folkhälsoinstitut är det viktigt att det arbete för en bättre folkhälsa som idag bedrivs centralt, regionalt och lokalt samt inom olika sektorer som hälso- och sjukvården, utbildningen, idrotten, kulturen och kommunikationsväsendet, stimuleras och utvecklas.
Det är viktigt att satsa offensivt inom olika delområden. I särskilda motioner har vi lyft fram åtgärder mot tobak, åtgärder mot missbruk och åtgärder mot HIV. I motionen Alla barn är våra barn behandlas barnolycksfallen ingående.
I den här motionen vill vi lyfta fram följande folkhälsofrågor:
Kost och motion
Felaktiga matvanor utgör tillsammans med rökning de viktigaste riskfaktorerna för insjuknande i hjärt- kärlsjukdom och cancer. Cancerkommittén har som nämnts uppskattat att ca 30% av cancerfallen orsakas av kostfaktorer. Felaktig kost bedöms ligga bakom 40% av kranskärlssjukdomarna.
Redan i början av l960-talet kom de första kostrekommendationerna där man påpekade betydelsen av begränsning av fettintaget och vikten av fiberrik kost. Sedan dess har dessa rekommendationer presenterats i många olika sammanhang och kunskaperna om kostens betydelse bevisligen ökat, men effekten på kostvanorna har varit obetydlig.
Motion kan motverka övervikt som är riskfaktor för flera sjukdomar. Motion kan bidra till en sänkning av högt blodtryck och förbättring av andning och cirkulation och en ökning av fysisk arbetsförmåga. Risken för skador minskar eftersom motion förbättrar såväl balans som rörelsekontroll.
Mycket står således att vinna med en förbättring av kostoch motionsvanorna. Det är viktigt att såväl statliga myndigheter som landsting, kommuner, skola, förskola och olika frivilligorganisationer (t.ex. idrottsrörelsen) stimuleras att arbeta med detta.
Förskolan och skolan har här ett särskilt ansvar. Måltiderna bör tas till vara som pedagogiskt instrument. I skolan bör eleverna kunna ta aktiv del i arbetet med sammansättning och kostnadsberäkning av matsedeln. Måltidsmiljön bör utformas så att eleverna får respekt för måltidens betydelse för hälsan. Program bör utvecklas för hur detta skall kunna genomföras i skolorna.
Motionsaktiviteter har minskat bland ungdomar under senare år. Bland de yngre är deltagandet i idrottsföreningar högt men sedan sjunker deltagandet under tonåren. Var tredje flicka och var fjärde pojke promenerar inte ens under sin fritid.
Det är därför viktigt att idrottsämnet utvecklas och bevaras på skolans alla stadier, så att alla ungdomar får kunskap om motionens betydelse och i vilka former man kan motionera utan att för den skulle behöva ägna sig åt tävlingsidrott. Idrottsämnet bör fortsätta att utvecklas mot ett hälsoämne vars huvuduppgift är att få alla elever intresserade av att sköta sin kropp och hälsa samt att skapa ett livslångt intresse för fysisk aktivitet.
Sexuallivets hälsorisker
Genitala infektioner
Statistik från statens bakteriologiska laboratorium (SBL) visar att antalet fall av den sexuellt överförbara sjukdomen klamydia fördubblats under l980-talet. l990 anmäldes 29 3l9 fall. Framför allt drabbas unga människor med hög sexuell aktivitet, många partnerbyten och bristande kunskaper om hur sjukdomen sprids.
Det är kvinnorna som utsätts för den allvarligaste komplikationen av klamydiainfektionen. Äggledarna kan infekteras och lödas ihop med risk för utomkvedshavandeskap och barnlöshet som följd. Av de ca l 600 nya fall av kvinnlig ofruktsamhet som diagnosticeras varje år beror ungefär hälften på klamydiainfektion.
Barnlöshet innebär en stor psykisk påfrestning för paret i fråga och deras förhållande. Där barnlösheten beror på hoplödda äggledare kan s.k. provrörsbefruktning prövas. Väntetiderna är över två år, resultaten än så länge inte särskilt goda och kostnaderna höga. Man räknar med ca 200 000 kr per levande fött barn.
Också nyfödda barn kan infekteras med klamydia överförd från modern med lunginflammation och inflammation i ögats bindehinna som följd. Detta understryker ytterligare vikten av att förebygga klamydiainfektionerna genom tidig diagnos och behandling.
En mer gynnsam utveckling har konstaterats för två andra genitala infektioner: gonorré och syfilis. Under l990 diagnosticerades l l00 fall av gonorré och 88 fall av syfilis.
Kondylom är en virussjukdom som det är viktigt att åtgärda eftersom den kan vara en bidragande orsak till kvinnors cellförändringar på livmodertappen och mäns utveckling av peniscancer.
HIV är den allvarligaste sexuellt överförbara sjukdomen eftersom vi inte har något effektivt läkemedel eller vaccin mot den och den har ett dödligt förlopp. Av de 2 575 fall av HIV-positiva personer som anmälts till SBL t.o.m. 30 september l990 var l 788 smittade på sexuell väg. HIV behandlas som tidigare nämnts i en särskild motion.
Aborter
År l975 trädde abortlagen i kraft vilket innebar att kvinnor fick möjlighet att själva bestämma om de ville fullfölja en graviditet eller ej fram till l2:e graviditetsveckan. Mellan l2:e och l8:e graviditetsveckan skall kvinnor som vill avbryta sin graviditet ges särskild rådgivning. Efter l8:e graviditetsveckan får abort endast göras på särskilda grunder efter tillstånd av socialstyrelsen.
Under de första åren efter abortlagens införande satsades intensivt på abortförebyggande åtgärder. Nya metoder för att förmedla sex- och samlevnadsundervisning utvecklades. Användningen av p-piller var hög. Sedan trappades verksamheten ner.
Antalet aborter ligger nu oroande högt, ungefär 37 000 per år mtosvarande 21,5 aborter per l 000 kvinnor i åldern l5-44 år. l985 var motsvarande siffror 30.800 (l7,7). Samtidigt har användningen av p-piller gått ner. l985 uppskattades att 260 av l 000 kvinnor i åldersgruppen l5-44 år dagligen använde p-piller. l989 var motsvarande siffra 215 och l990 beräknas den stanna vid knappt 200.
Åtgärder
Riksdagen har behandlat abortfrågan vid flera tillfällen. I ett betänkande (1990/91:SoU4) gick man bl.a. folkpartiet liberalernas yrkanden i motion 1989/90:So459 till mötes och gav regeringen till känna ''att det abortförebyggande arbetet måste bedrivas aktivt och att kommuner och landsting noga måste analysera behovet av åtgärder för att åstadkomma en minskning av aborterna och avsätta resurser för detta arbete''. I betänkandet betonades att ungdomarna är en mycket viktig grupp att nå i det förebyggandet arbetet. Man lyfte också fram de särskilda ungdomsmottagningarnas betydelse och socialstyrelsens handlingsprogram för att förebygga aborter. Utskottet förutsatte att regeringen snabbt prövar de förslag i socialstyrelsens handlingsprogram som förutsätter regeringens medverkan.
En abort är alltid en traumatisk upplevelse för dem som berörs. Dagens höga aborttal är ett tecken på att samhällets abortförebyggande insatser är otillräckliga. Det är därför viktigt att man på riksplanet och i landsting och kommuner intensifierar sina insatser i abortförebyggande syfte. Särskilt viktigt är det att ungdomsmottagningarna bevaras och får erforderliga resurser.
De abortförebyggande insatserna bör samordnas med arbetet att förebygga sexuellt överförbara sjukdomar. Hälsoupplysning är här en viktig insats. Information bör riktas till många grupper, t.ex. elever, värnpliktiga, invandrare samt personal som i sitt arbete möter olika ungdomsgrupper som lärare, skolhälsovårdspersonal, militärbefäl och fritidsledare. Kvinnor som just genomgått en legal abort är viktiga att nå med upplysning om hur man kan skydda sig mot ytterligare oönskade graviditeter. Alltför ofta kommer nämligen kvinnor tillbaka för ytterligare avbrytanden.
Dessutom bör en undersökning genomföras för att ta reda på varför preventivmedel inte används. Ligger rädsla för biverkningar bakom den sjunkande försäljningen av p- piller eller är det kostnadsskäl som gör att kvinnor inte använder dem och varför används inte andra preventivmedel i stället?
Olycksfall och andra skador
I Sverige dör varje dag tio personer till föjd av olycksfall, 600 personer tas in på sjukus för vård på grund av skador, 400 barn skadas så svårt att det leder till en läkarkontakt och 300 personer sjukskrivs till följd av olycksfall i arbetet. Skadornas mänskliga och samhällsekonomiska följder är uppenbara.
Jämförd med annan ohälsa är förutsättningarna för förebyggande arbete inom detta område goda. Användning av skyddshjälm, bilbälte m.m. är lättare att få acceptans för än exempelvis förändringar i kost.
Genom att systematiskt genomföra förebyggande åtgärder lyckades man i Falköping inom några år minska olycksfallen i hemmet, trafiken och arbetet med 28%. I kontrollkommunen Lidköping såg man ingen motsvarande sänkning.
För en del skador har vi heltäckande statistik, t.ex. trafik- och drunkningsolyckor. Om andra, som idrottskador, skador till följd av våld och övergrepp på barn, kvinnor och åldringar har vi dålig kunskap. Vi anser det viktigt att riksdagens beslut om en länsvis registrering av skador av samtliga fall som kommer i kontakt med hälso- och sjukvården förverkligas. Med hjälp av sådana uppgifter kan vi få kännedom om arten och omfattningen av skadorna och få helt andra möjligheter att förebygga dem. Vi får också möjlighet att uppskatta deras kostnader och konsekvenser.
Trafikolyckor
Under l980-l989 såg man en ökning av antalet trafikskadade, sannolikt som ett resultat av den ökande trafiken. För l990 har enligt preliminära uppgifter från trafiksäkerhetsverket antalet dödsolyckor sjunkit till 684. Detta kan stå i samband med en minskning av biltrafiken. Under de första tio månaderna minskade bensinförbrukningen med 3,7%. Man beräknar att den sammanlagda minskningen av bensinförbrukningen för hela året kommer att bli 4%.
Av de dödade och skadade personerna är nästan två tredjedelar män. Ungdomar i åldern l8-20 år är mest utsatta för trafikskador. Risken att dödas i trafiken som cyklist eller motorcyklist har minskat under senare år medan risken för gående och mopedister är i stort sett oförändrad.
Även om skadeutvecklingen inom trafikområdet tycks utvecklas åt ett gynnsamt håll återstår mycket att göra för att vända utvecklingen. Här kan, utöver trafiksäkerhetsverket, skolan, de som är ansvariga för värnpliktsutbildningen, fritidsledare m.fl. göra viktiga insatser. Frågan behandlas vidare i folkpartiet liberalernas kommittémotion om trafiksäkerhet.
Självmord
Självmord är dubbelt så vanligt hos män som bland kvinnor i de flesta yrkeskategorier. Undantag utgör läkarkåren där självmordsfrekvensen är betydligt högre bland kvinnorna än bland männen. En analys av de sociala förhållandena kring den som begått självmordet visar att männen befunnit sig i en miljö med hög arbetslöshet och dålig ekonomi. Kvinnorna däremot har levt under motsatta förhållanden, dvs. där det finns gott om arbete och en god social standard. Andra faktorer som spelar in är hög arbetsbörda, brist på handledning och möjligheter att själv styra sitt liv, liksom sjukdom och familjesociala förhållanden. Särskilt oroande är mycket unga människors självmordsfrekvens.
Många av dessa människor har före självmordet visat olika tecken på att allt inte står väl till. Här behövs ökad information till såväl anhöriga som arbetskamrater om hur de bör handla för att förhindra en så desperat handling som självmord.
Såväl kunskapsutvecklingen som kunskapsspridningen om självmord och deras förebyggande behöver intensifieras. Vi anser att detta är en viktig uppgift för såväl ett kommande folkhälsoinstitut som socialstyrelsen. Socialstyrelsens allmänna råd ''Att förebygga självmord inom hälso- och sjukvården'' (Allmänna råd l990:8) är ett led i ett sådant arbete.
Insatser för invandrare
Invandrarnas inställning till ohälsa, sex- och samlevnadsfrågor m.m. skiljer sig många gånger från vår egen, vilket man måste ha i åtanke när man utformar och genomför olika hälsoupplysningsaktiviteter. En del invandrare, framför allt kvinnor, kan varken skriva eller läsa och kan därför inte tillgodogöra sig skriftlig information.
Det är därför viktigt att socialantropologiska studier genomförs kring våra invandrares inställning till hälsa och att hälsoupplysningen avsedd för dem utformas med utgångspunkt från sådana studier och i samverkan med invandrargrupperna själva.
Hälsofostran i undervisningen
En förutsättning för att kunna förebygga ohälsa speciellt när det gäller sjukdomar beroende på hälsoskadliga livsstilar är att människor har kunskap om sin egen kropp, om hälsoproblem och deras orsaker samt möjligheterna att förebygga dem. Denna kunskap bör förmedlas redan under skoltiden.
Vi föreslår att förbättrad hälsofostran ingår som ett obligatoriskt moment i skolans undervisning. Om man lämnar skolan utan kunskaper om hur man kan sköta sin egen hälsa är man dåligt rustad för livet. En del av denna undervisning kan utgöra ett inslag i idrottsämnet som ju utvecklas mot ett hälsoämne.
Riskvärdering och prioriteringar
För såväl allmänhet som myndigheter är det ofta svårt att värdera storleken och betydelsen av olika risker. Få har en klar uppfattning om vad som är farligast -- att röka en cigarett eller två om dagen, att köra bil till och från arbetet, att korsa en gata eller att ta ett huvudvärkspulver.
Det finns också en hälsoekonomisk aspekt på riskvärdering och förebyggande insatser. I en tid av resursbrist då vi inte kan göra allt vi skulle önska måste vi ha kunskap om kostnader och vinster och konsekvenser av olika förebyggande insatser. Är det t.ex. kostnadseffektivt med en stor annonskampanj eller kan man nå samma resultat på annat sätt? Skall man satsa på insatser som hos många förebygger ett relativt lindrigt hälsoproblem eller skall resurserna sättas in på mera sällsynta problem men av allvarlig art?
Dessa frågor inrymmer svåra etiska ställningstaganden som fordrar ett bra kunskapsunderlag om riskernas storlek, kostnader för olika insatser och kostnader för konsekvenserna av olika åtgärder. Vi saknar idag praktiskt taget helt sådan information. Det är därför angeläget att man vid genomförande av olika förebyggande aktiviteter gör en hälsoekonomisk analys av insatserna. Vi anser att sådana studier bör genomföras både vid folkhälsoinstitutet och ute i landet, bl.a. vid de samhällsmedicinska enheterna i samband med genomförande av olika hälsoupplysningsaktiviteter och andra förebyggande projekt.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
l. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett folkhälsoinstitut och dess uppgifter,
[att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kost och motion, särskilt i skolan,1]
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder beträffande aborter och sexuellt överförbara sjukdomar,
[att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sex- och samlevnadsundervisningen i skolan,1]
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomsmottagningar,
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en undersökning rörande preventivmedelsanvändning,
5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förebygga olycksfall, andra skador och självmord,
6. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skade- och olycksfallsregistrering,
7. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda insatser kring hälsa och hälsoupplysning för invandrare,
[att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hälsofostran som ett obligatoriskt moment i skolans undervisning,1]
8. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riskvärdering och hälsoekonomisk värdering av förebyggande insatser.
Stockholm den 21 januari l991 Daniel Tarschys (fp) Ingrid Ronne-Björkqvist (fp) Barbro Westerholm (fp) Ulla Orring (fp) 1 1990/91:Ub238
Yrkanden (20)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett folkhälsoinstitut och dess uppgifter
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett folkhälsoinstitut och dess uppgifter
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder beträffande aborter och sexuellt överförbara sjukdomar
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomsmottagningar
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en undersökning rörande preventivmedelsanvändning
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förebygga olycksfall, andra skador och självmord
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- delvis bifall
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förebygga olycksfall, andra skador och självmord
- Behandlas i
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skade- och olycksfallsregistrering
- Behandlas i
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skade- och olycksfallsregistrering
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- delvis bifall
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 7att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda insatser kring hälsa och hälsoupplysning för invandrare
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riskvärdering och hälsoekonomisk värdering av förebyggande insatser.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- delvis bifall
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riskvärdering och hälsoekonomisk värdering av förebyggande insatser.
- Behandlas i
- 10002att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomsmottagningar
- Behandlas i
- 10002att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomsmottagningar
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 10003att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder beträffande aborter och sexuellt överförbara sjukdomar
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 10003att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder beträffande aborter och sexuellt överförbara sjukdomar
- Behandlas i
- 10004att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en undersökning rörande preventivmedelsanvändning
- Behandlas i
- 10004att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en undersökning rörande preventivmedelsanvändning
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 10005att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda insatser kring hälsa och hälsoupplysning för invandrare
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 10005att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda insatser kring hälsa och hälsoupplysning för invandrare
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.