En digital legitimeringstjänst i statlig regi
Motion 2022/23:138 av Kalle Olsson och Anna-Caren Sätherberg (båda S)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- Fristående motion
- Tilldelat
- Trafikutskottet
Händelser
- Inlämnad
- 2022-11-16
- Granskad
- 2022-11-17
- Hänvisad
- 2022-12-01
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Förslag till riksdagsbeslut
Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett stärkt statligt ansvar för en digital legitimation och tillkännager detta för regeringen.
Motivering
Sverige är ett av världens mest digitaliserade länder. En förutsättning för att kunna nyttja många e-tjänster är möjligheten att snabbt och säkert kunna legitimera oss. Den allt mer digitala vardagen gör för många att vi betydligt oftare använder oss av Bank-id än de gånger vi visar våra pass eller en annan fysisk id-handling. Vi svenskar använder digital legitimation dagligen för att exempelvis handla på nätet, logga in på Försäkringskassans e-tjänster eller swisha en kollega för lunchen.
Mycket har hänt sedan den första bank-id-legitimationen utfärdades 2003. Ett konsortium av de flesta svenska storbankerna hade då bildats för att utveckla en generell infrastruktur för e-legitimationer. Det bankägda Bank-id är i dag utmanat av andra privata alternativ men har ändå mer än 90 procent av marknaden för identifiering online. I dag har mer än åtta miljoner svenskar ett bank-id och under 2021 användes bank-id sex miljarder gånger.
Finansinspektionen bedömer att betalningssystemet är kritiskt för att samhället ska fungera. Samhällets förmåga att förebygga och hantera cyberhot är därför av största vikt. Ett av Finansinspektionens konkreta förslag är att sätta bank-id under mer statlig kontroll.
När en enskild tjänst blivit såpass dominerande och kritisk för både privatpersoner, företag och myndigheter är det rimligt att staten överväger olika möjligheter till stärkt kontroll, inklusive ett statligt ägande. Ett annat alternativ skulle vara att införa en ny tjänst under samhällelig kontroll. Den tidigare socialdemokratiska regeringen aviserade att man just ville se över möjligheterna att införa en statlig e-legitimation. Man gav därför Myndigheten för digital förvaltning och Post- och telestyrelsen i uppdrag att analysera möjligheterna att utforma en statlig e-legitimation.
Det står fullständigt klart att infrastrukturen för e-legitimation är alldeles för viktig – för både enskilda och samhällets robusthet – för att staten ska överlämna detta åt privata aktörer. Staten bör därför ta ansvar för en digital legitimation. Antingen genom köp av den dominerande tjänsten, genom en kraftig reglering av privata aktörer eller genom utveckling av en egen offentlig tjänst.
Kalle Olsson (S) |
Anna-Caren Sätherberg (S) |
Yrkanden (1)
- 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett stärkt statligt ansvar för en digital legitimation och tillkännager detta för regeringen.
- Behandlas i
- Trafikutskottet
Betänkande 2022/23:TU12 - Utskottets förslag
- Avslag
- Kammarens beslut
- Avslag
Behandlas i betänkande (1)
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.